Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-3690/2010. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György
Az eljárás megindulása
A panaszos a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. (BOP) pótdíjazással kapcsolatos eljárását sérelmezte.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, és az ebből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás
A panaszos arról tájékoztatott, hogy 2009. március 9-én a főváros XIII. kerületében parkolt. Állítása szerint, a jármű szélvédője mögé helyezett parkolójegy valószínűleg az ajtó becsukásakor lefordult, amit ő nem vett észre. Az autóhoz visszaérkezve pótdíjfizetési felszólítást talált a szélvédőn, „nincs érvényes parkolójegye” megjegyzéssel.
Panaszára a BOP ügyfélszolgálata arról értesítette, hogy nem rendelkezett érvényes parkolójeggyel vagy érvényes mobilparkolással. A válasz szerint „a beküldött parkolójegy nem szerepel a pótdíjazáskor készült fényképfelvételeken. Így nem áll módunkban elfogadni a panaszát. A parkolójegyen nincs semmilyen olyan azonosító adat, amely azt igazolná, hogy az utólag bemutatott parkolójegyet valóban az adott gépjármű várakozási díjának kiegyenlítéséhez váltották volna meg. A díjfizetés tényét az adott helyen és időben kell igazolni.”
A panaszos újabb észrevételére a BOP fenntartotta korábbi álláspontját.
Az indítványozó utalt arra is, hogy a társaság honlapján a Gyakran Ismételt Kérdések (GYIK) között megtalálta azt az esetet, hogy mi történik akkor, ha rendelkezett az autós érvényes parkolójeggyel és mégis megbüntették. A honlapon olvasható válasz megegyezett azzal, amiről őt is tájékoztatták, ezért a sérelmezett eljárást a társaság bevett gyakorlatának tekintette.

Az érintett alkotmányos jog
– a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”)

Megállapításaim
I. A hatáskör tekintetében
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A jogalkotó az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízta annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. A biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe. Mivel a parkolási társaságok az önkormányzat felhatalmazása alapján olyan állami feladatot látnak el – és ezzel szolgáltatást nyújtanak – amely más szervtől nem vehető igénybe, a BOP közszolgáltatást nyújt, tehát vizsgálati hatásköröm megállapítható.

II. Az ügy érdeme tekintetében
1. A pótdíjazás 2009. március 9-én történt, ekkor a járművel várakozás rendjének szabályait a 19/2005. (IV. 22.) Főv. Kgy. rendelet állapította meg. A 21. § (4) bekezdése szerint, a parkolójegyet a gépjármű első szélvédő üvege mögött, kívülről jól látható helyen és érvényességének ellenőrzését biztosítva, olvasható módon kell elhelyezni.
Amint az az OBH 1495/2006. számú jelentésben is szerepel, a járműnek fizető várakozóhelyen való parkolása a helyi közszolgáltatás igénybevételét jelenti, amellyel a felek között polgári jogviszony keletkezik. A parkolás tényével a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 216. § (1) bekezdése szerinti ráutaló magatartással a gépjármű üzembentartója tudomásul veszi, hogy a parkolóhelyen díjfizetésre köteles. Amennyiben a fizetési kötelezettségét elmulasztja, pótdíjfizetéssel tartozik.
A Ptk. 4. § (1) bekezdése értelmében a polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni. A jóhiszeműség és tisztesség elve általános, valamennyi magánjogi jogviszonyra kiterjedő, objektív tartalmú zsinórmérték, a személyek magatartására etikai mércét állapít meg, és általános elvként (tehát eltérő szabály hiányában) az adott helyzetben általában elvárható magatartás tanúsítását kívánja meg.
A jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmánybíróság értelmezése szerint olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni.
Álláspontom szerint az a körülmény, hogy a rendelet nem szabályozta az utólagos bemutatást, nem jelenti, hogy arra ne adott volna lehetőséget, ugyanis kifejezetten nem tiltotta azt. A Ptk. szerinti jóhiszeműség és tisztességes eljárás, valamint az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerinti, a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog lényegéből következő általános jellegű követelmények vonatkoznak a parkolási társaságok eljárására is. Ezen jogelvek alapján pedig a parkolási társaságok – mivel az eljárásukat szabályozó speciális jogszabály, a Fővárosi Közgyűlés rendelete nem szabályozta az utólagos bemutatás lehetőségét, de arra vonatkozó tilalmat sem tartalmazott – a pótdíj méltányosság keretében történő elengedésének vagy mérséklésének lehetőségétől nem zárkózhatnak el, sőt azt az egyedi panasz tárgyát képező pótdíjazások vizsgálata során szem előtt kell tartaniuk.
A panaszos megváltott parkolójegyét bemutatta a BOP ügyfélszolgálatán. Álláspontom szerint, a parkolási társaságnak a panasz kivizsgálását követően követelésétől az Alkotmány és a Ptk. idézett jogelvei szellemében méltányosság keretében el kellett volna tekintenie. Az pedig, ha a parkolási társaság az eljárására vonatkozó speciális jogszabályon – a rendeleten – kívül az általános jogelvekből fakadó kötelezettségeire – jelen esetben a méltányosság gyakorlásának lehetőségére – nincs figyelemmel, sérti a jogállamiság elvét, hiszen a Ptk. általános jogelvei álláspontom szerint tágabb értelemben az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvének részét képezik.
Az előzőek alapján a parkolási társaság azzal, hogy a konkrét esetben az egyedi körülmények mérlegelése alapján nem tekintett el pótdíj követelésétől, a jogállamiság elvével, továbbá a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okozott. 
Megjegyzem, hogy a röviddel a pótdíjazást követően hatályba lépő 24/2009. (V. 11.) Főv. Kgy. rendelet a nem megfelelően elhelyezett parkolójegyet érintően is bevezette az utólagos bemutatás lehetőségét, tehát a jogalkotó felismerte a jelen esetben is vizsgált – és életszerűnek tekinthető – esetre vonatkozó szabályozás szükségességét.
2. A 24/2009. (V. 11.) Főv. Kgy. rendelet 47. § (4) bekezdése szerint Amennyiben a gépjármű üzemben tartója az ellenőrzés időpontjában érvényes parkolójeggyel rendelkezett, de azt nem jelen rendelet előírásai szerint helyezte el, vagy a parkolójegy érvényességének kezdő időpontja és az ellenőrzés időpontja között nem telt el 5 percnél hosszabb idő, az ellenőrzés napjától számított 5 naptári napon belül a parkolás üzemeltető ügyfélszolgálati irodájában a parkolójegy bemutatható. Amennyiben a bemutatott parkolójegy jelen bekezdésben foglaltaknak megfelel, a várakozási díjkülönbözetet és a pótdíjtartozást a parkolás üzemeltető törli a nyilvántartásból. A parkolójegy bemutatás lehetőségével naptári hónaponként legfeljebb egy alkalommal élhet a gépjármű üzemben tartója, ha a bemutatás időpontjában az adott gépjárműre nincs 30 napnál régebbi jogosulatlan parkolási esemény miatt kiszabott és nem vitatott várakozási díjkülönbözet és pótdíjtartozás.
A panaszosnak a BOP honlapjára (GYIK) hivatkozása helytálló, azon jelentésem kiadásakor a következő tájékoztatás szerepelt: „Miért kaptam pótdíjat, ha megvásároltam a parkolójegyet? A parkolójegyet a szélvédő mögött mindig jól láthatóan kell kihelyezni az információt adó oldalával felfelé. Az utólagosan bemutatott parkolójegyen nincs olyan azonosító adat, amely igazolná, hogy azt valóban az adott gépjármű várakozási díjának kiegyenlítéséhez váltották meg.
Ez a tájékoztatás azt a látszatot kelti, hogy nincs lehetőség a parkolójegy utólagos bemutatására. A honlapon a jogszabályok között ugyan szerepel a hatályos rendelet, azonban a GYIK funkciója éppen az, hogy összegyűjti a leggyakrabban előforduló eseteket, problémákat és ezáltal gyors tájékoztatást ad az ügyfeleknek.
A tisztességes eljárás és a tájékoztatási kötelezettség alapján a parkolási társaságnak az is kötelessége, hogy jogszabályi változás esetén módosítsa az ügyfeleknek szóló tájékoztatását.
A BOP a jogállamiság elvével, továbbá a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okoz így azzal, hogy internetes oldalán félrevezető tájékoztatást ad ügyfeleinek az érvényes, azonban nem jól láthatóan kihelyezett parkolójeggyel történt parkolás következményeiről és az ilyen esetben követendő eljárásról.

Intézkedéseim
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a BOP ügyvezetőjét, hogy mivel az eljárását szabályozó rendelet a méltányosság gyakorlásának lehetőségét nem zárta ki, gondoskodjon a panaszos által befizetett összeg visszafizetéséről.
Felkérem továbbá, hogy a BOP internetes oldalán a GYIK-ben olvasható tájékoztatást a hatályos, 24/2009. (V. 11.) Főv. Kgy. rendelet 47. § (4) bekezdésének megfelelően, haladéktalanul változtassa meg.

Budapest, 2010. május 10.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.