Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
Az AJB-2923/2010 számú ügyben

Előadó: dr. Sziklay Júlia
I. Az eljárás megindítása
Egy idős házaspár panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezik, hogy külterületi lakóingatlanuk megjelölésére – a korábban már hatósági (ingatlan-nyilvántartási, építésügyi) eljárásokban használt házszám megjelölése helyett – csupán helyrajzi szám szolgálhat, ugyanakkor az utca többi lakóingatlana hivatalos házszámmal rendelkezik.

II. A megállapított tényállás
A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzat jegyzőjét, aki az Építéshatósági Iroda állásfoglalására hivatkozott. Eszerint a kérdéses ingatlan külterületen helyezkedik el, ezért jelenleg házszám nem állapítható meg, az ingatlan csak helyrajzi számmal azonosítható. Ezt az indokolást tartalmazza a Közép-Magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal elsőfokú határozatot helybenhagyó, 2010. március 3-án kelt jogerős határozata is. Ugyanakkor a többi érintett, évek óta már házszámmal megjelölt lakcímbejelentéssel rendelkező egyéb tulajdonos esetében a kizárólagos helyrajzi szám használatára vonatkozó építéshatósági határozatot az érintettek fellebbezésére a hatóság saját hatáskörében visszavonta és a cím megállapítására vonatkozó eljárást a Fővárosi Szabályozási Keretterv módosításáig – vagyis a tárgyi ingatlanok belterületbe vonásáig – felfüggesztette. Ennek következtében a panaszosokon kívül a többi ingatlan-tulajdonos jogszerűen használhatja a házszám-alapú lakcímet.

III. Az érintett alkotmányos jogok
Alkotmány 70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. (2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 2. § (1) Az ügyfeleket a hatósági eljárásban megilleti a törvény előtti egyenlőség, ügyeiket indokolatlan megkülönböztetés és részrehajlás nélkül kell elintézni. (2) A közigazgatási hatósági eljárásban tilos minden olyan különbségtétel, kizárás vagy korlátozás, amelynek célja vagy következménye a törvény előtti egyenlő bánásmód megsértése, az ügyfél és az eljárás egyéb résztvevője e törvényben biztosított jogának csorbítása. Az eljárás során az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani.

IV. Alkalmazott jogszabályok
A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet 15. § (6) bekezdés d./ pontja.
A közterület- és városnevek megállapításáról, valamint azok jelöléséről szóló 9/1989. 1990.I.31) Főv. Tan. rendelet 24. § (6) bekezdése.

V. A vizsgálat megállapításai
1. Hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét az Obtv. határozza meg. Az Obtv. 16.§ (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az ügyben eljáró önkormányzati építésügyi hatóság, a jegyző és a regionális államigazgatási hivatal egyaránt hatóság, így az országgyűlési biztos hatásköre döntéseik vizsgálatára kiterjed.

2. Az ügy érdeme tekintetében
A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet 15. § (6) d) pontja alapján a lakcím adattartalma házszám vagy helyrajzi szám egyaránt lehet.
A közterület- és városnevek megállapításáról, valamint azok jelöléséről szóló 9/1989. 1990.I.31) Főv. Tan. rendelet 24. § (6) bekezdése ugyanakkor egyértelműen kimondja, hogy a házszám a belterületi ingatlanoknak a vele érintkező közterületre, utcára megállapított sorszáma, és amennyiben az ingatlan más módon egyértelműen nem azonosítható, akkor helyrajzi számmal kell ellátni.
Az építésügyi hatóság tehát jogszerűen hivatkozhat arra, hogy az ingatlanok belterületbe vonásáig a megjelölésre csak a helyrajzi szám használható.
Nem elfogadható azonban az a hatósági jogalkalmazás, mely az azonos jogállású ügyfeleket megkülönbözteti és diszkriminálja, így több ingatlantulajdonosnál megengedi a házszám-használatot, míg egy családot eltilt ettől.
Az Alkotmánybíróság 9/1990. (IV.25.) AB határozatában kijelentette, hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalma és a törvény előtti egyenlőség parancsa arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba. Azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni. A 61/1992. (XI. 20.) AB határozatában pedig hangsúlyozta, hogy a jogegyenlőség lényege, hogy az állam, mint közhatalom köteles egyenlő elbánást biztosítani a területén tartózkodó minden személy számára. A diszkrimináció tilalma nem csak az emberi és állampolgári jogokra irányadó, de kiterjed az egész jogrendszerre is.
Mindebből következően megállapítom, hogy a Budafok-Tétény Budapest XXII. Kerületi Önkormányzata és a Közép-Magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal azzal, hogy csupán egyetlen ingatlan vonatkozásában tiltotta meg a házszám használatot, míg a többi érdekelt ingatlan esetében az eljárás felfüggesztésével hozzájárult a jogszerű házszám-használat folytatásához az Alkotmányban deklarált jogegyenlőséghez való joggal és az egyenlő bánásmódhoz való joggal összefüggésben visszásságot idézett elő.

VI. Intézkedéseim
A vizsgálatom során feltárt visszásságok orvoslása, valamint az ilyen visszásságok közvetlen veszélyének elkerülése érdekében az alábbi intézkedéseket teszem. Az Obtv. 21. § (1) alapján Budafok-Tétény Budapest XXII. kerület Önkormányzatának jegyzőjénél, valamint a Közép-Magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal vezetőjénél kezdeményezem, hogy minden érintett ingatlan vonatkozásában egységes és az egyenlő elbánás elvének megfelelő jogértelmezést, jogalkalmazást kövessen és ennek megfelelő határozatokat hozzon.

Budapest, 2010. június 16.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.