Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 2735/2010. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
Sajtó hírek1 alapján 2010 márciusában értesültem arról, hogy az oktatási tárca az Útravaló Ösztöndíjakat a jogosultaknak nem fizette ki időben, illetve azt több ösztöndíjastól visszakövetelte. A hírekben megjelentek alapján felmerült jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének, az ebből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog, továbbá a jogorvoslathoz való jog sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján a 2009 évre kiírt pályázatok elbírálásával, folyósításával, illetve a korábbi években folyósított ösztöndíjak felhasználásának ellenőrzésével összefüggésben hivatalból vizsgálatot indítottam. 
Az ösztöndíj programmal kapcsolatos körülmények feltárása érdekében Obtv. 18. § (2) és (11) bekezdései alapján tájékoztatást kértem az ügyben hatáskörrel rendelkező oktatási és kulturális minisztertől.

A vizsgált alkotmányos jogok
– a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” [Alkotmány 2. § (1)],
– a jogorvoslathoz való jog „A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.” [Alkotmány 57. § (5)].

Az alkalmazott jogszabály
Az Útravaló Ösztöndíjprogramról szóló 152/2005. (VIII. 2.) Korm. rendelet (R.)

A megállapított tényállás
A szaktárca megkeresésemre, 2010. április 30-ai dátummal az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatósága (OKM TI) által összeállított választ bocsátotta rendelkezésemre anélkül, hogy saját álláspontját kifejtette, illetve az általa tervezett intézkedések megtételéről tájékoztatott volna.

1/ Pályázatok elbírálása és az ösztöndíjak folyósítása
Az ösztöndíj program 2009/2010. évi tanévre vonatkozó pályázati felhívása 2009. augusztus 28-án jelent meg, amelyre a közoktatási intézmények (rajtuk keresztül a tanulók és mentoraik) 2009. október 12-ig jelentkezhettek. A pályázatot az OKM TI által működtetett és ellenőrzött elektronikus adatrögzítési felületen lehetett benyújtani, valamint a közoktatási azt egy példányban postai úton is meg kellett küldeni a pályázató szervnek.
Az intézmények összesen 1.342 db érvényes pályázatot nyújtottak be, ennek keretében 24.266 db ún. tanulói – ebből 11.052 tanuló (46 %) minősült halmozottan hátrányos helyzetű –, valamint 8.983 db mentori pályázat érkezett. A benyújtott pályázatok közül 1.159 db közoktatási intézmény (összesen 16.815 tanuló) pályázata felelt a felhívásban foglaltaknak.
A pályáztató szerv az elbíráláskor a pályázatok formai hiánya – R. 4. § (3) bekezdése – miatt egy alkalommal 15 napos határidő tűzésével hiánypótlási felhívást bocsát ki. Erre akkor van módja, ha a postai úton továbbított pályázaton nem szerepel a tanuló vagy a mentor e rendeletben meghatározottak szerinti aláírása, a közoktatási intézmény képviselőjének aláírása, valamint az intézmény körbélyegzőjének lenyomata.
A pályáztató szerv e hatáskörében eljárva az alábbi esetekben és alkalommal élt a hiánypótlási felhívás kibocsátásával:
–	Az ellenőrzött adatrögzítési felületen elektronikusan rögzített pályázat a pályázati kiírásban meghatározott címre határidőben történt postai feladását követően nem érkezett meg (pályázatok száma: 9 db).
–	A postai úton beérkezett 1. számú intézményi nyilatkozatról hiányzott az intézményvezető sajátkezű aláírása (pályázatok száma: 6 db), valamint az intézmény körbélyegzőjének lenyomata (pályázatok száma: 10 db).
–	A postai úton beérkezett 2. számú intézményi nyilatkozatról hiányzott az intézményvezető sajátkezű aláírása (pályázatok száma: 8 db), valamint hiányzott az intézmény körbélyegzőjének lenyomata (pályázatok száma: 13 db).
–	A postai úton beérkezett, szociális jogosultságot igazoló dokumentumról hiányzott az intézmény hitelesítése (pályázatok száma: 822 db).
–	A postai úton beérkezett tanulói űrlapról hiányzott a tanuló sajátkezű aláírása (pályázatok száma: 305 db).
–	A postai úton beérkezett tanulói űrlapról hiányzott a kiskorú tanuló szülőjének (törvényes képviselőjének) írásbeli hozzájárulása (pályázatok száma: 497 db).
–	A postai úton beérkezett tanulói nyilatkozatról hiányzott a tanuló sajátkezű aláírása (pályázatok száma: 312 db).
–	A postai úton beérkezett szülői nyilatkozatról hiányzott a szülő (törvényes képviselő) sajátkezű aláírása (pályázatok száma: 1.171 db).
–	A postai úton beérkezett mentori űrlapról 138 esetben és a mentori nyilatkozatról 147 esetben hiányzott a mentor sajátkezű aláírása.
A hiánypótlás teljesítésére rendelkezésre álló határidő 2009. november 9-én járt le, a pályáztató szerv az Értékelő Bizottság 2009. november 13-i üléséig beérkezett hiánypótlásokat azonban még elfogadta. A hiánypótlási felszólításnak 22 közoktatási intézmény nem tett eleget, ezért pályázatukat az OKM TI érdemi bírálat nélkül elutasította.
A pályáztató szerv a pályázati feltételeknek nem megfelelő, vagy nem hiány pótoltatható formai hibás pályázatokat is érdemi bírálat nélkül elutasította:
–	A R. 3. § (1) bekezdése értelmében pályázatot csak olyan tanuló nyújthat be, aki hiányszakmát oktató szakiskolával áll tanulói jogviszonyban. Az Út a szakmához alprogramban pályázó közoktatási intézmények közül a 2009. évi hiányszakmák listájához tartozó hiányszakmát nem oktató intézmény miatt az elutasított pályázatok száma: 9 db. 
–	A R. 3. § (1) bekezdése kimondja, hogy az Út a középiskola alprogram keretében a 7-8. évfolyamon, az Út az érettségihez alprogram keretében pedig az érettségit adó képzésben 9-12. évfolyamon, illetve a 6 vagy 8 évfolyammal működő középiskolában 7-12. évfolyamon, vagy két tanítási nyelvű oktatásban a 9-13. évfolyamon, vagy nyelvi előkészítő évfolyamon a 9-13. évfolyamon tanulmányokat folytatók nyújthatnak be pályázatot. A pályázó közoktatási intézmények egy része (az általa indított évfolyamok és az ellátott közoktatási feladatok alapján) nem a megfelelő alprogramban nyújtotta be pályázatát, elutasított pályázatok száma: 4 db. 
–	A R. 4. § (2) bekezdése értelmében a pályázatok benyújtásának határideje jogvesztő, a határidőből 2 db pályázat benyújtása csúszott ki. 
–	A R. 4. § (2) bekezdése értelmében a pályázatot nem az a közoktatási intézmény továbbította, amellyel a pályázó tanuló tanulói jogviszonyban áll (pályázatok száma: 2 db).
–	A R. 4. § (3) bekezdése szerint a pályázat postai úton továbbított példányát az ellenőrzött adatrögzítési felületen elektronikus változatban nem rögzítették (pályázatok száma: 55 db).
–	A R. 4. § (3) bekezdése alapján a pályázati anyagot nem az ellenőrzött adatrögzítési felületről nyomtatták ki (pályázatok száma: 20 db).
–	A R. 6. § (5) bekezdése szerint az esélyegyenlőségi ösztöndíjak esetében a tanuló vagy — a kiskorú vagy egyébként cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes tanuló esetén — törvényes képviselője a pályázati űrlapon nyilatkozzon a halmozottan hátrányos helyzet megállapításához szükséges legmagasabb iskolai végzettségről, a pályázóval egy háztartásban élők számáról, valamint a pályázó háztartásában élőknek a R-ben meghatározott jövedelméről. E feltétel teljesítésének hiányában elutasított pályázatok száma: 61 db.
–	A R. 6. § (7) bekezdése előírja, hogy a közoktatási intézmény az esélyegyenlőségi ösztöndíjak esetében a pályázati űrlapon nyilatkozik a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók intézményen belüli arányáról; az intézmény tanulói összlétszámáról; továbbá arról, hogy a közoktatási intézmény a településen az egyetlen feladat-ellátási hely; valamint az Út a szakmához ösztöndíj esetében az általa oktatott hiányszakmákról. Hiányosan kitöltött intézményi adatlap miatt elutasított pályázatok száma: 7 db.
A pályáztató szerv a R. 6. § (1) – (2) bekezdésére, valamint a pályázati felhívás 7. pontjára hivatkozva forráshiány miatt 197 db pályázatot utasított el.
Az Értékelő Bizottság a R. 6. § (1) bekezdése szerint 2010. november 13-i ülésén a 16.815 formailag megfelelő tanuló-mentor pályázatából a rendelkezésre álló költségvetési források elosztása alapján: az Út a középiskola alprogram keretében 5.170 tanuló-mentor pár, az Út az érettségihez alprogram keretében 2.780 tanuló-mentor pár, az Út a szakmához alprogram keretében pedig valamennyi formailag megfelelő, azaz 1 504 tanuló-mentor pár pályázatát javasolta támogatásra. A javaslat alapján a pályázatról szóló támogató döntést az akkori felsőoktatási és tudományos szakállamtitkár hozta meg. 
Az OKM TI jelezte továbbá, hogy a döntés jogszabályban szabályozott objektív rangsor alapján született, ezért a pályázatokról hozott döntés ellen fellebbezésre nincs mód.
A döntést követően a támogatott közoktatási intézmények részére 2009. december 1-ig az értesítő levél, a támogatási szerződésé ajánlott elsőbbségi küldeményként postára adta a pályáztató szerv.
Az ösztöndíj folyósításának feltétele volt a támogatási szerződés megkötése, amelyet a közoktatási intézmény annak hivatalos képviselőjének aláírásával és pecsétnyomatával ellátva, valamint a szerződést annak 7. pontjában meghatározott biztosítékokkal együtt az iskola visszaküldje az OKM TI részére.
A támogatási szerződés 3.1. pontja értelmében az OKM TI a szerződés mindkét fél általi aláírását követő 15 napon belül utalja át a támogatás első részletét, azaz a három (november - január) havi tanulói és mentori ösztöndíjakat és az intézményi lebonyolítási támogatást. 
Az OKM TI álláspontja szerint az Arany János Tehetséggondozó Programban résztvevők azért nem igényelhetik az Útravaló Ösztöndíjprogramban elérhető támogatást, mivel két forrásból is támogatható lenne a túlnyomórészt azonos tevékenység. Véleménye szerint a két program nagyon hasonló, az Arany János programokban is egyéni fejlesztési terven alapuló direkt segítés, támogatás valósul meg, mint ahogyan az Útravalóban Ösztöndíjprogram keretében is. Az Arany János programokban a tanárok kiegészítő juttatásban részesülhetnek, a tanulók esetében pedig igénybe vehető a szociális hátránykompenzáció (ami anyagi támogatást is magában foglal, nem ösztöndíjként, hanem más formában), ezen túlmenően a tanulók további ingyenes juttatásokban is részesülhetnek.

2/ A megállapított és folyósított ösztöndíjak visszakövetelése
A támogatási szerződések alapján kifizetett ösztöndíjak egy részéről a tanév végét követő záró beszámolók értékelésekor derült ki a jogtalanul történt kifizetés, a visszatérítés érvényesítéséről az OKM TI gondoskodott. A visszafizetés okai:
–	Az OKM TI és a közoktatási intézmény között létrejött támogatási szerződés 4.4. és 4.5 pontjai értelmében a támogatások kifizetésének feltétele volt, hogy az ösztöndíjas az akkor hatályos államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 13/a. § (4) bekezdése szerint előzetesen írásbeli hozzájárulását adja; és az ösztöndíjassal az intézmény az OKM TI által csatolt minta alapján - amely az adóazonosító jel megadását kötelezően előírta - ösztöndíjszerződést kössön. A záró beszámolók ellenőrzéskor megállapították, hogy a közoktatási intézmények adóazonosító jellel nem rendelkező tanuló részére is folyósítottak ösztöndíjat, ezért az érintett közoktatási intézményeket felszólította a Támogatáskezelő a tanulói ösztöndíj visszafizetésére, amely 8 db intézményt érintett, 641 500 Ft értékben. 
A visszafizetési felszólítás hatására a korábbi hiánypótlást nem teljesítő közoktatási intézmények 39 tanulóra vonatkozóan az adóazonosító jel meglétét pótlólag igazolták, ezen esetekben a követeléstől az OKM TI elállt. A 8 intézményből 5 teljesítette a visszafizetést 2010. március 31-ig, a válaszadáskor még fennálló követelés összege 499.000 Ft volt.
–	A közoktatási intézmények olyan szakképző évfolyamos tanulók részére is folyósítottak ösztöndíjat, akik az R. 3. § (1) bekezdésben előírt feltételeknek nem feleltek meg. E szakasz alapján az Út a szakmához alprogram keretében támogatásra kizárólag az a szakiskolai tanuló jogosult, aki: hiányszakmát oktató szakiskolában felzárkóztató oktatásban vett részt, vagy hiányszakmát oktató szakiskolában a 9-10. évfolyamon tanult, vagy a szakiskola szakképző évfolyamán hiányszakmát tanult. A nem hiányszakmát tanuló, szakképző évfolyamos tanulók esetében a jogszerűtlenül kifizetett ösztöndíjak visszafizetésére szólították fel az érintett közoktatási intézményeket, amely összességében 31 intézményt érintett, 7.207.200 Ft értékben. 2010. március 31-ig 23 közoktatási intézmény 57 tanulóra (és mentoraikra) vonatkozóan teljesítette visszafizetési kötelezettségét, akkor még fennállt követelés: 2 677 000 Ft volt.
–	A közoktatási intézmények egy része olyan szakképző évfolyamos tanulók részére is folyósítottak ösztöndíjat, akik az Útravaló Ösztöndíjprogramról szóló R. 3. § (1) bekezdésben előírt feltételeknek nem feleltek meg. Az Út a szakmához alprogram keretében támogatásra kizárólag szakiskolai tanuló jogosult. Azok a közoktatási intézmények, amelyek érettségire épülő szakma megszerzésre irányuló emelt szintű szakképzésben résztvevő tanuló részére folyósított ösztöndíjat, jogszerűtlenül jártak el. A visszakövetelés 6 intézményt érintett, 1.421.000 Ft értékben, 2010. március 31-ig 3 közoktatási intézmény 7 tanulóra (és mentoraikra) nézve teljesítette visszafizetési kötelezettségét, még fennállt követelés: 904 000 Ft volt. 
–	Az ösztöndíjprogram esélyegyenlőségi ösztöndíjai a R. 6. § (6) bekezdésében meghatározott és igazolt szociális jogosultsággal rendelkező tanulók számára volt nyújtható, kizárólag abban az esetben lehetett jogosult a támogatásra a tanuló, ha vagylagosan valamelyik feltételnek megfelel: így jegyzői védelembe vett, rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosult, családba fogadott, tartós nevelésbe, vagy átmeneti nevelésbe vett, ideiglenes hatállyal elhelyezett, utógondozásban, utógondozói ellátásban részesül. Önmagában az árvaellátásra jogosultság, vagy az alacsony jövedelem, illetve, ha a törvényes képviselő legmagasabb iskolai végzettsége nem haladta meg a nyolc osztályt a tanulót nem tette jogosulttá az Útravaló ösztöndíjra. 
A feltételek hiánya miatt 37 közoktatási intézmény kapott visszafizetési felszólítást, mert azok összesen 80 tanuló szociális jogosultságát többszöri felszólításra sem tudták igazolni. A visszafizetési felszólítás hatására az intézmények 31 tanuló szociális jogosultságát pótlólag igazolták, ezekben az esetekben a követeléstől a Támogatáskezelő elállt. 2010. március 31-ig 16 közoktatási intézmény 20 tanulóra (és mentoraikra) nézve teljesítette visszafizetési kötelezettségét, a még fennállt követelés: 2.450.267 Ft volt. 
Az OKM TI álláspontja szerint jogszerűtlenül járt el az a közoktatási intézmény, amely szociális jogosultsággal nem rendelkező tanulóval kötött ösztöndíjszerződést és részére folyósított ösztöndíjat. 
–	A válaszadás időpontjában hatályos R. 7. § (1) bekezdés b/ pontja szerint a mentor legalább heti 3 órában foglalkozik a mentorált tanuló felkészítésével. A visszafizetési felszólítások kiküldését követően néhány mentor panasszal fordult az OKM TI felé, sérelmezve, hogy ellenőrző szerv a R-ben előírt feladatokat a tanítási szünetek időpontjára is érvényesíteni kívánja, ezért a támogatáskezelő szerv a szaktárca iránymutatását kérte. A minisztérium a R. módosításának kilátásba helyezésével új eljárásrend alkalmazását írta elő a teljesítendő mentori óraszámok megállapításához, amely alapján a tanév rendjéhez tartozó tanítási szünetekben a mentoroknak nem kell teljesíteniük a heti 3 órás foglalkozásokat. A visszafizetésre felszólított 182 intézményből 68 intézmény teljesítette a visszafizetési kötelezettségét, a 649.500 Ft visszafizetési igényből még fennállt követelés: 4.036.000 Ft volt.
A mentori sikerdíj akkor járt a mentori feladatot vállalt tanárnak, ha a mentorált tanulója elérte az alprogramban kitűzött célt, vagyis középiskolába került, leérettségizett, vagy szakmát szerzett. A mentorok kiegészítő ösztöndíja egy eredményes tanév lezárását követően, a közoktatási intézmény elfogadott záró elszámolása alapján állapítható meg. 2010. április 21-ig 283.925.000 Ft mentori sikerdíjat fizetett ki a támogatáskezelő. A 2.096 intézményi szerződés alapján 10.087 fő mentort azonosítottak, azonban a szerv saját bevallása szerint esetenként előfordulhatott a mentori sikerdíj átutalásának késedelme, mivel a záró beszámolók hiányosságai miatt azok mintegy 80%-át hiánypótlásra kellett visszaküldeni, amelynek teljesítéséig a sikerdíj nem utalható át.
Az OKM TI válaszában jelezte, hogy a hiánypótlási felszólítások magas aránya miatt az egyszerűsíteni kívánja a pályázat benyújtásának adminisztratív terheit, továbbá korszerűsíti az elektronikusan benyújtandó pályázatok internetes befogadó felületét.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Obtv. 16. § (2) bekezdése szerint az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
Az országgyűlési biztosok álláspontja szerint az Obtv. 16. § (1) bekezdéséből és a 29. §-ából csak a hatóság fogalmára lehet következtetni. Ezen túlmenően „az Obtv. az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a hozzájuk forduló kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe.2”
Az ombudsmani gyakorlat3 közszolgáltatásnak tekinti az állami költségvetési források, egyes elkülönített és egyéb állami pénzalapok, pontosabban az azokhoz kapcsolódó különböző programokat lebonyolító, kezelő szervezetek tevékenységét, tekintettel arra, hogy az ilyen pénzügyi forrásokhoz, támogatásokhoz való hozzáférés az eljárást tekintve sem korlátlan, arra csak meghatározott intézményrendszeren keresztül van lehetőség.
A R. 2. §-ában foglaltak szerint az Ösztöndíjprogram működtetése az Oktatási és Kulturális Minisztérium feladata, amelybe más szervezetet, az Ösztöndíjprogramot ténylegesen működtető pályáztató szervezetet – az Oktatási és Kulturális Minisztérium Támogatáskezelő Igazgatóságot – von be. A program forrása a Magyar Köztársaság éves költségvetéséről szóló törvény Oktatási és Kulturális Minisztérium fejezetében meghatározott előirányzat. A minisztérium dönt az esélyegyenlőségi ösztöndíjak összegéről, illetve – az Út a tudományhoz alprogramban – az elnyerhető támogatás és az igényelhető ösztöndíj maximumáról, valamint a rendelkezésre álló forrásnak az Ösztöndíjprogram alprogramjai közötti megosztásáról.
Mindezek alapján az ösztöndíj program működtetéséért felelős intézményeket: az oktatási és kulturális minisztert, az OKM TI-t közszolgáltatónak tekintettem.

II. Az érintett alkotmányos jogok tekintetében
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. 
Az irányadó alkotmánybírósági tézis szerint a jogállamiság elvéből folyó követelmény a közhatalom, a közigazgatás törvény alá rendeltsége: a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket. 4 A töretlen alkotmánybírósági gyakorlat számos alkalommal hivatkozza, hogy az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek: megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. 5
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az Alkotmány 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve az Alkotmány 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog. Az Alkotmánybíróság szerint a tisztességes eljárás olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni.
Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot csak törvény korlátozhatja.
A közigazgatás működésével kapcsolatos követelmények rögzítése mellett az Alkotmánybíróság a jogorvoslathoz való jog tartalmát is számos határozatban bontotta ki. E határozataiban kifejtette, hogy az Alkotmánynak a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatáról, a bírósághoz fordulás jogáról és a jogorvoslathoz való jogról szóló, egymással összefüggő rendelkezései – a jogállamiság elvével összhangban – milyen követelményeket támasztanak a jogszabályokkal szemben. Az Alkotmány 57. § (5) bekezdésének első mondata szerint: „Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint „a jogorvoslathoz való jog, mint alkotmányos alapjog immanens tartalma az érdemi határozatok tekintetében a más szervhez vagy (...) ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetősége”. 6
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a jogorvoslathoz való jog tényleges érvényesüléséhez a „jogorvoslás” lehetősége is szükséges, vagyis az, hogy a jogorvoslat fogalmilag és szubsztanciálisan tartalmazza a jogsérelem orvosolhatóságát. 7

III. Az ügy érdeme tekintetében
Az Útravaló Ösztöndíjprogram célja, hogy elősegítse a hátrányos helyzetben lévő tanulók esélyegyenlőségét, valamint támogassa a természettudományos érdeklődésű tanulók tehetséggondozását. Az Ösztöndíjprogram több alprogramokból az Út a középiskolába ösztöndíjból, Út az érettségihez ösztöndíjból, Út a szakmához ösztöndíjból tevődik össze, mint esélyegyenlőségi ösztöndíjakból, valamint az Út a tudományhoz alprogramból, amelynek célja a természettudományok, a műszaki tudományok és a matematika területe iránt kiemelt érdeklődést mutató tanulók tehetséggondozása. 
Vizsgálatom az esélyegyenlőségi ösztöndíjakkal kapcsolatos eljárásra terjedt ki, amelynek során a szaktárca álláspontja kifejtésének hiányában a R-ben, a pályázati felhívásban és a támogatási szerződésben meghatározottakra támaszkodhattam.

III.1. Eljárásom során arra kerestem választ, hogy az ösztöndíj programban – a vizsgálat megindításakor hatályos szabályok szerint – kik voltak jogosultak részt venni. A R. 3. § (1) bekezdése szerint „Az esélyegyenlőségi ösztöndíjak esetében pályázhat az a Magyar Köztársaság területén működő közoktatási intézménnyel tanulói jogviszonyban álló magyar állampolgár vagy külföldi állampolgár, aki halmozottan hátrányos helyzetű vagy családba fogadott vagy átmeneti nevelésbe vett vagy ideiglenes hatállyal elhelyezett vagy utógondozásban vagy utógondozói ellátásban részesül vagy hátrányos helyzetű, és abban a tanévben, amelyre az ösztöndíj vonatkozik:
a) az Út a középiskolába ösztöndíj esetében 7-8. évfolyamon tanul;
b) az Út az érettségihez ösztöndíj esetében érettségit adó középiskolában érettségit adó képzésben 9-12. évfolyamon, illetve 6 vagy 8 évfolyammal működő középiskolában 7-12. évfolyamon vagy két tanítási nyelvű oktatásban 9-13. évfolyamon vagy nyelvi előkészítő évfolyamon 9-13. évfolyamon tanul;
c) az Út a szakmához ösztöndíj esetében hiányszakmát oktató szakiskolában felzárkóztató oktatásban, vagy hiányszakmát oktató szakiskolában 9-10. évfolyamon, vagy szakiskola valamely szakképző évfolyamán valamely hiányszakmát tanul.
(2) Az Út a szakmához ösztöndíj esetében a hiányszakmákat régiónként, valamint az adományozandó ösztöndíjak számának régiónkénti bontását a pályázati felhívás rögzíti.
A pályázati felhívás szerint ugyanakkor „az Út az érettségihez alprogram esetében nem pályázhat az a tanuló, aki részt vesz a Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Tehetséggondozó Programjában, vagy a Hátrányos Helyzetű Tanulók Arány János Kollégiumi Programjában. Az Út a szakmához alprogram esetében nem pályázhat az a tanuló, aki részt vesz a Halmozottan Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Kollégiumi – Szakiskolai Programjában.” Majd a pályázati felhívás e kizárási okokat az egyedi alprogramoknál megismétli.
Álláspontom szerint a vonatkozó jogszabály egyértelműen előírta a pályázat benyújtására jogosultakat körét, ezzel szemben a pályázat kiírói, az Oktatási és Kulturális Minisztérium, valamint OKM TI a pályázati felhívásában a jogosultak körét szűkebben határozták meg, önkényesen kizárva abból az Arany János Programban résztvevő tanulókat. 

III.2. Vizsgálatom alatt magyarázatot kerestem arra is, hogy a pályázati eljárás során mi indokolta a hiánypótlási felhívások és az elutasított pályázatok magas számát. Legmagasabb számban a szülői nyilatkozatról hiányzott a szülő (törvényes képviselő) aláírása 8 közel 1.200 pályázatnál, illetve jelentős számú hiánypótlás kiküldése vált szükségessé a szociális jogosultságokat igazoló dokumentumok intézményi hitelesítésének hiánya 9 miatt is, több mint 800 pályázatnál. A hitelesítés módját a pályázati felhívás 5/ pontja határozta meg, amely szerint azt a székhelyen működő közoktatási intézmény hitelesíti az intézmény vezetőjének aláírásával és az intézmény körbélyegzőjének lenyomatával.
Vizsgálatom kiterjedt a tanulói adatlap, nyilatkozat és a szülői nyilatkozat tartalmára, amelyekben feltett kérdésekről és az arra adandó válaszokról megállapítottam, hogy azok egyszerűen érthetőek és megválaszolhatóak voltak.
A formai hiba miatt érdemi vizsgálat nélkül elutasított pályázatok között a legnagyobb arányt a szociális jogosultságot igazoló dokumentumok hiánya mutatta (61 db), majd ezt követte azon pályázatok száma, amelyeket az ellenőrzött adatrögzítési felületen nem rögzítettek (55), illetve azoknak az elutasított pályázatoknak a száma, amelyeket nem az elektronikus felületről nyomtattak ki. E körben a nem hiányszakmát oktató iskolák pályázatát 9 esetében utasították el, míg 4 pályázat esetén a nem megfelelő alprogramra benyújtott pályázatot. Az érintett tanulók száma a válasz alapján nem volt tisztázható.
Az elutasítási okokat ezt követően összevetettem az előző évben folyósított ösztöndíjak visszakövetelésének okaival. 
A nem hiányszakmát tanuló, szakképző évfolyamos tanuló miatt 31, nem szakiskolában tanuló szakképző évfolyamos diákok miatt 6 intézményt érintett, az adatokból szintén nem derült ki, hogy visszafizetés előírása az intézményeken keresztül hány tanulót érinthetett. Továbbá jelentős számú intézményt (37 iskolát 80 tanulójára nézve) szólítottak fel a szociális jogosultságok hiánya miatt is a visszafizetésre.
A vizsgálatom e szakaszában megállapítottam, hogy az OKM TI által a megkeresésemre küldött válasz, sok esetben nem tartalmazott következtetések levonásához szükséges összehasonlítható eredményeket. Ennek ellenére rögzíthető, hogy a pályázat elbírálásakor a pályázató szerv nem járt el körültekintően, hiszen olyan pályázatokat is befogadott, amelyek nem felelhettek meg már az elbíráláskor sem a R. meghatározott feltételeinek, 2009-ben azok kifejezetten érdemi vizsgálat nélküli elutasítási okként szolgáltak. 
Nem fogadható el a pályáztató szerv azon véleménye sem, hogy a közoktatási intézmények szociális jogosultság hiányában kötöttek tanulói szerződést jogosultsággal nem rendelkező tanulókkal, hiszen a jogosultság meglétének vizsgálata, a feltételeknek való megfelelés vizsgálata nem az iskolák feladatába tartozott. A R. 8. §-a szerint ugyanis az ösztöndíjprogram keretében benyújtott valamennyi pályázatról a pályáztató szerv dönt, ezzel összhangban lévő előírást tartalmaz a pályázati felhívás 5/ pontjának 3 bekezdése, amely szerint a székhelyén működő közoktatási intézmény a begyűjtött pályázati anyagokat alprogramonként egy intézményi pályázattá rendezi, úgy hogy a hozzá benyújtott anyagok között nem szelektál, azokat nem véleményezi. Továbbá a pályázati felhívás 7. pontja, amely a bírálat menetét szabályozza, eszerint az esélyegyenlőségi ösztöndíjak esetében a bírálat az előírt jogosultsági és formai követelmények betartásának ellenőrzésével indul, a pályázatok érvényességi kellékei többek között a pályázó jogosultsága, e jogosultság igazolása meglétének ellenőrzése. A pályázati felhívás továbbá rendelkezik arról is, hogy a pályázatokról az Értékelő Bizottság előterjesztése alapján a felsőoktatási és tudományos szakállamtitkár 2009. november 11-ig (szemben a tényleges ülés időpontjával: 2009. november 13.) hozza meg döntését. A döntésről pedig az OKM TI értesíti a pályázatot továbbító közoktatási intézményeket. 
A közoktatási intézményeket akkor terheli felelősség, ha a jogosultság megszűnése tekintetében tudomására jutott változást követően is folyósította a megállapított ösztöndíjat, ugyanis a R. 9. § (13) bekezdésében foglaltak szerint amennyiben a tanuló vagy a mentor tekintetében az ösztöndíjra való jogosultság valamely feltétele megszűnik a már megkötött ösztöndíjszerződést - több tanulót mentoráló mentor esetén az érintett tanulóra vonatkozó részben egyoldalúan megszünteti, és erről a pályáztató szervet 8 munkanapon belül értesíti. A közoktatási intézmény az ösztöndíjszerződést azon hónap utolsó napjával szünteti meg, amely hónapban az ösztöndíjra való jogosultság feltétele megszűnt.
A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy a pályáztató szerv a pályázatok elbírálásakor nem vette figyelembe a R-ben, valamint a pályázati felhívásban megállapított feltételek hiányát.

III.3. Az eljárás alatt kérdésként merült fel, hogy a pályázati jogosultság feltételeként előírt szociális jogosultságnak mikor kell fennállnia, a pályázat elbírálásának időpontjában vagy a megítélt ösztöndíj folyósításának teljes időtartama alatt. A tanulói ösztöndíjszerződés – amelyet a közoktatási intézmény köt a tanulóval – 3.7 pontja szerint az ösztöndíjas haladéktalanul köteles bejelenteni a közoktatási intézménynek az olyan személyes adatokban bekövetkezett változást, amely az ösztöndíjszerződést, az ösztöndíjra való jogosultságot érinti. 
Míg a vizsgálat elrendelésének időpontjában a korábban már idézett 9. § (13) bekezdés szerint, ha a már folyósított ösztöndíj időtartama alatt a jogosultság egyik feltétele – ideértve a szociális jogosultságot is – megszűnt, akkor az ösztöndíj folyósítását is meg kellett szüntetni. E szabály azonban a gyakorlatban nem vagy csak nehézkesen volt alkalmazható, figyelemmel akár a többszöri értesítésre (tanuló – közoktatási intézmény, közoktatási intézmény – támogatáskezelő), vagy akár arra, hogy egy cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes gyermek adataiban való változást kellett követni halmozottan hátrányos helyzetű gyermeknek10 vagy szülőjének a bejelentése alapján a támogatási szerződést megkötő oktatási intézménynek.
Időközben a jogalkotó e rendelkezést megváltoztatta, feloldva a jogbiztonság közvetlen veszélyét előidéző szabályozást. Az új szabályozás11 egyértelmű helyzetet teremtett, kimondva, hogy amennyiben a 3. § (1) bekezdésben meghatározott, a szociális rászorultságot alátámasztó valamely feltétel megszűnik az ösztöndíjas jogviszony időtartama alatt, az az ösztöndíjas jogviszony fennállását nem érinti. 

III.4. Az eredményes és sikeres ösztöndíjak folyósítása érdekében a támogatáskezelő szerv szerződést köt a közoktatási intézménnyel, majd az iskola köt további szerződést az ösztöndíjasokkal. Ennek rendjét részben a R. 9. § (5) bekezdése határozza meg: a pályáztató szerv az ösztöndíjak folyósításáról, felhasználás ellenőrzéséről, a beszámolás, elszámolás rendjéről a szerződésszegés eseteiről és annak jogkövetkezményeiről, az ösztöndíjas jogviszony megszűnésének eseteiről a közoktatási intézménnyel támogatási szerződésben állapodik meg és ez alapján a közoktatási intézmény rendelkezésére bocsátja az ösztöndíjak összegét. Az ösztöndíjasokkal való szerződéskötésről pedig e szakasz (6) bekezdése rendelkezik: az ösztöndíjasokkal a közoktatási intézmény ösztöndíjas szerződést köt a támogatási szerződésben meghatározottakra figyelemmel. Az ösztöndíjat az ösztöndíjasok részére az ösztöndíjas időszak alatt a közoktatási intézmény folyósítja.
A folyósítással kapcsolatos határidőkről az egyedi szerződések tartalmaznak viszonylagosan rögzített határidőket, mint pl. a támogatási szerződés szerint „a Támogató a jelen szerződés mellékleteinek hiánytalan beérkezését és a szerződés mindkét fél általi aláírását követő 15 napon belül a támogatás meghatározott részletét átutalja a Támogatott bankszámlájára”. Továbbá „a 2. részletet abban az esetben utalja át a Támogatott bankszámlájára, ha az OKM a támogatás finanszírozásához szükséges összeget a Támogató rendelkezésére bocsátja”. Az ösztöndíj 3. részletének utalásának időpontját pedig beszámolók elfogadását követő 30 napon belül határozza meg. E közelebbről pontosan meg nem határozott időpontokat tartalmazzák a támogatási szerződések alapján megkötött ösztöndíjas szerződések.
Az ösztöndíj folyósításának e rendjéről megállapítom, hogy az ösztöndíjasok számára az ösztöndíjhoz való hozzájutásuk időpontja előre nem tervezhető, kiszámíthatatlan, a határidőben való teljesítés ellenőrizhetősége nehézkes vagy lehetetlen. A folyósítás időpontja a támogatást folyósító szerv által előre meg nem határozott utalási időponttól függ. 
A fentiekre tekintettel megállapítom, hogy az ösztöndíj folyósítására vonatkozó szabályoknak a R-ben keret szabályként való megfogalmazása, valamint e szabály alapján a pályáztató szerv által kialakított – dátum szerint nem meghatározott – gyakorlata az ösztöndíjasok hátrányára önkényes jogalkalmazáshoz vezet(het). 

III.5. A pályázati felhívás szerint a 2009. évben az Útravaló Ösztöndíjprogramban a pályázatokról hozott döntés ellen – sem méltányossági, sem más alapon – fellebbezésre nincs mód. Ezt erősítette meg válaszában az OKM TI is.
A R. nem tartalmaz rendelkezést arra nézve, hogy a pályázat elbírálásával kapcsolatos eljárásra a közigazgatási és hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény rendelkezéseit kellene alkalmazni, továbbá a pályázat elbírálásával kapcsolatos döntés elleni jogorvoslat lehetőségéről is hallgat, a jogorvoslat fogalma pedig meg sem jelenik a szabályozásban. 
Az államháztartás bevételeinek döntő részét képező adó jellegű fizetési kötelezettségek teljesítése, annak ellenőrzése, valamint az adófizetés teljesítésének elmaradása esetén a szankciók alkalmazása közigazgatási eljárás keretében történik, amelynek során a szabályozás biztosítja az alapvető eljárási jogokat, így a jogorvoslathoz való jogot (valamint egyebek mellett az indokolási kötelezettség miatt a döntés indokainak megismerését.). Ezzel szemben az államháztartás alrendszereiből – pályázati úton, vagy más hasonló döntéshozatal keretében – elnyerhető támogatások esetében bizonyos esetekben biztosított, más esetekben nem a jogorvoslat lehetősége. 
Megállapítom, hogy a szabályozás sem önállóan, sem áttételesen nem tartalmazta a jogorvoslat lehetőségét, amellyel a jogorvoslathoz fűződő alapvető joggal összefüggésben idézett elő visszásságot. 
Vizsgálatommal ugyanakkor figyelemmel voltam az államháztartás működési rendjéről szóló 292/2009. (XII. 19.) kormányrendeletre, amelynek 131. § (1) bekezdése megteremtette a fenti döntésekkel szembeni jogorvoslat lehetőségét. Szabályozta, hogy törvény vagy kormányrendelet eltérő rendelkezése hiányában a nem közigazgatási hatósági határozattal államháztartáson kívüli kedvezményezetteknek biztosított költségvetésből nyújtott támogatások esetén a támogatás igénylője vagy a kedvezményezett a fejezetet irányító szerv vezetőjénél kifogást nyújthat be, ha a pályázati eljárásra, a támogatási igény befogadására, a támogatási döntés meghozatalára, a támogatói okiratok kiadására vagy a támogatási szerződések megkötésére, a költségvetésből nyújtott támogatás folyósítására, visszakövetelésére vonatkozó eljárás jogszabálysértő. 
E szabály alkalmazását az Útravaló ösztöndíj program 2010. évi pályázati felhívása már tartalmazza, így orvosolva a vizsgálat során feltárt visszásságot.

III.6.	Összegzés
Az Alkotmány 70/A. § (3) értelmében a Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti. „Az Alkotmány a pozitív diszkriminációt, mint esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését szolgáló intézkedéseket, a 70/A. §-ában állami feladatként határozza meg. Ebből egyértelműen következik, hogy a pozitív diszkrimináció meghatározott formájára alanyi jogként hivatkozni nem lehet, arra alkotmányosan követelés, vagy igény nem alapítható.”12
Ugyanakkor „az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdése konkrét intézkedéseket sem határoz meg, ennek alapján a jogalkotó az alkotmányos keretek között szabadon válogathat az esélyegyenlőség előmozdítására alkalmas eszközök között.”13 A szabály ezen értelmezéséből pedig az is következik, hogy az Alkotmány nem garantálja a teljes materiális egyenlőséget, pusztán nem tiltja az olyan intézkedéseket, amelyek pótlólagos esélyt biztosítanak a hátrányos helyzetű személyek csoportjának arra, hogy beérjék hátránnyal nem rendelkező társaikat.14
Az Útravaló Ösztöndíjprogram keretében meghirdetett pályázatok az állam esélyegyenlőségi feladatának egyik eszközéül szolgálnak, és a kiosztandó támogatások célja nem önmagában a pénzosztás, hanem a hátrányos helyzetű tanulók iskolai sikeressége érdekében az esélyegyenlőséget biztosító pedagógiai és támogató programok működtetése az oktatásban, amelyek segítik a diákok tanórai felkészülését, csökkentik a szegénységből vagy egyéb okból eredő hátrányaikat és elősegítik a tehetség kibontakozását. 
A Magyar Köztársaság éves költségvetéséről szóló törvényekben az ösztöndíjprogramra az országgyűlés előirányzatot határozott meg 2009-ben 2.200,0 millió Ft, 2010-ben 1.700,0 millió Ft, 2011-ben 1.284,6 millió Ft összegben. 
A fentiek alapján nyilvánvaló, hogy a pályázóknak nincsen alanyi joguk a pályázat útján – e meghatározott célra – igénybe vehető források megszerzésére. Elengedhetetlennek tartom azonban, hogy ezen pályázati eljárások során teljes körűen érvényesüljön a jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye, valamint a jogorvoslathoz való jog biztosítása.
A közpénzekkel való – az alkotmányossági követelményeknek megfelelő – gazdálkodás szempontjából fontosnak tartom kiemelni a következőket is. A tisztességes eljárás elvének egyik alapja a döntéshozatal átláthatósága. Különösen fontos ezért, hogy a források elosztásáról szóló döntések alapja és indokai minden érintett számára megismerhetők és egyértelműek legyenek. 
A pályázatokról szóló döntések hitelességének egyik legfontosabb biztosítéka az államháztartásból nyújtott támogatások odaítélésének megismerhetősége, nyomon követhetősége, amely feltételezi a támogatások odaítélésére vonatkozó eljárás és döntéshozatal átláthatóságát, jogszerűségét. 
Figyelemmel a fentiekre az Útravaló Ösztöndíjprogram esélyegyenlőségi ösztöndíjainak elbírálásával kapcsolatos eljárásról megállapítom, hogy a pályázatot kiírók (OKM és az OKM TI) a jogszabályban rögzített jogosultsági feltételek szűkítésével, valamint a pályázati feltételeknek meg nem felelő pályázatokról pozitív érdemi döntések meghozatalával, illetve az Útravaló Ösztöndíjprogramról szóló 152/2005. (VIII. 2.) Korm. rendelet 9. § (5) bekezdésében foglalt az ösztöndíjak folyósítására vonatkozóan, az alkotmányos jogállami eljárási garanciákat nélkülöző keretszabályozása a jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelményével, továbbá az ösztöndíjasok tisztességes eljáráshoz való jogával összefüggő visszásságot okoz.

Intézkedéseim
A vizsgálat során feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeni elkerülése érdekében 
– az Obtv. 21. §-a alapján kezdeményezem, hogy a nemzeti erőforrás minisztere hívja fel a pályáztató szerv figyelmét a R-ben meghatározott szabályok következetes betartására, valamint
– az Obtv. 25. §-a alapján felkérem, hogy a jogosultsági feltételek, illetve az ösztöndíjak folyósítását meghatározó határidők kiszámíthatóvá tétele érdekében fontolja meg az Útravaló Ösztöndíjprogramról szóló 152/2005. (VIII. 2.) Korm. rendelet módosításának kezdeményezését.

Budapest, 2011. március 16.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet

1 Elektronikus sajtó: Hetiválasz.hu 2010. 03. 27, Edupress.hu 2010. 03. 29.
2 OBH 6501/2001. számú jelentés
3 OBH 3448/2010. számú jelentés
4 56/1991. (XI. 8.) AB határozat.
5 75/1995. (XI. 21.) AB határozat
6 5/1992. (I. 30.) AB határozat, 22/1995. (III. 31.) AB határozat
7 23/1998. (VI. 9.) AB határozat, 49/1998. (XI. 27.) AB határozat, 19/1999. (VI. 25.) AB határozat
8 R. 6. § (5) Az esélyegyenlőségi ösztöndíjak esetében a tanuló vagy - a kiskorú vagy egyébként cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes tanuló esetén - törvényes képviselője a pályázati űrlapon nyilatkozik a halmozottan hátrányos helyzet megállapításához szükséges legmagasabb iskolai végzettség, a pályázóval egy háztartásban élők száma, valamint a pályázó háztartásában élőknek az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott jövedelme tekintetében. Az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti nevelésbe vagy tartós nevelésbe vett, utógondozásban, utógondozói ellátásban vagy árvaellátásban részesülő pályázó esetében a pályázóval egy háztartásban élők számáról, valamint a pályázó háztartásában élőknek az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott jövedelméről nem kell nyilatkozni. Az esélyegyenlőségi ösztöndíjak esetében a nagykorú tanuló vagy - cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes tanuló esetén - törvényes képviselője a pályázati űrlapon nyilatkozik arról, hogy a tanuló rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosult, illetve - a 23. életév betöltését követően - arról, hogy a háztartásban (családban) az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 19. § (2) bekezdésében meghatározott mértéket.
9 R. 6. § (6) A közoktatási intézmény az esélyegyenlőségi ösztöndíjak esetében a pályázati űrlapon igazolja a tanuló alábbi adatait: a) védelembe vétel; b) családbafogadás; c) ideiglenes hatályú elhelyezés; d) átmeneti nevelésbe vétel; e) tartós nevelésbe vétel; f) utógondozás; g) utógondozói ellátás; h) árvaellátás; i) - a 6. § (5) bekezdésében foglalt kivétellel - rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre való jogosultság; j) a pályázati felhívásban meghatározottak szerinti félévi vagy tanév végi tanulmányi átlaga.
10 R. 12. § 2. Halmozottan hátrányos helyzetű:
2.1. valamennyi esélyegyenlőségi ösztöndíj esetében az a tanuló: a) aki az 1.1. pontban meghatározottak szerint hátrányos helyzetűnek minősül, és akinek a törvényes felügyeletét ellátó szülője, szülei, gyámja, gyámjai a tanuló tankötelezettsége beállásának időpontjában legfeljebb az iskola nyolcadik évfolyamán folytatott tanulmányait fejezte be, fejezték be sikeresen, vagy b) akit tartós nevelésbe vettek;
2.2. az Út az érettségihez és az Út a szakmához ösztöndíjak esetében az a nagykorú tanuló is: a) aki az 1.2. pontban meghatározottak szerint hátrányos helyzetűnek minősül, és akinek a törvényes felügyeletét korábban ellátó szülője, szülei, gyámja, gyámjai a tanuló tankötelezettsége beállásának időpontjában legfeljebb az iskola nyolcadik évfolyamán folytatott tanulmányait fejezte be, fejezték be sikeresen, vagy b) akit korábban tartós nevelésbe vettek.
11 Az Útravaló Ösztöndíjprogramról szóló 152/2005. (VIII. 2.) Korm. rendelet és a szakiskolai tanulmányi ösztöndíjról szóló 328/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet módosításáról szóló 157/2010. (V. 6.) Korm. rendelet
12 650/B/1991. AB. határozat
13 422/B/1991. AB. határozat
14 Az Alkotmány kommentárja 2546. o. (Századvég Kiadó Budapest 2009)