Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-2100/2010. számú ügyben
(Kapcsolódó ügy: AJB-2202/2010) 

Előadó: dr. Tóth Lívia

Az eljárás megindulása
Több panaszos fordult hivatalomhoz a Süttő Község Önkormányzata által fenntartott Szépkorúak Idősek Otthona működésével kapcsolatban.
Tekintettel arra, hogy a kifogásolt körülmények tekintetében alkotmányos alapjogokkal összefüggő visszásság gyanúja merült fel, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el, egyidejűleg az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján felkértem a Közép-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatalát (a továbbiakban: Gyámhivatal), hogy vizsgálja ki a panaszokban foglaltakat.

Érintett alkotmányos jogok
– Az élethez és emberi méltósághoz való jog: „A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.” [Alkotmány 54. § (1) bekezdés]
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” [Alkotmány 2. § (1) bekezdés]
– A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog: „A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.” [Alkotmány 70/D. § (1)-(2) bekezdés]
– A szociális biztonsághoz való jog: „A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.” [Alkotmány 70/E. § (1)-(2) bekezdés]
– A tulajdonhoz való jog: „A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben szabályozott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet.” [Alkotmány 13. § (1)-(2) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok
– 1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (Szoctv.)
– 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (SzCsM rendelet)
– 29/1993. (II. 17.) Korm. rendelet a személyes ellátást nyújtó szociális ellátások térítési díjáról (Korm. rendelet)
– 9/1999. (XI. 24.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről (SzCsM r. 2.)

A megállapított tényállás
Beadványaikban a panaszosok (az otthonban élő lakók hozzátartozói) kifogásolták a vezetői megbízásra kiírt pályázat elbírálását, valamint a bentlakók helyzetét. Előadták, hogy 2009 telén két hétig nem volt víz az épület egyik szárnyában a csövek elfagyása miatt, a nők és férfiak közös mosdót használnak, a gondozottak fizikailag és szellemileg egyaránt elhanyagoltak, a dolgozók létszáma csekély, így álláspontjuk szerint az intézmény nem tudja biztosítani a megfelelő ellátási körülményeket.

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ezek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva
A törvény a közszolgáltatást végző szerv fogalmát nem határozza meg, azt az ombudsmani gyakorlat formálta és alakította ki. Az ombudsmani gyakorlat közszolgáltatóknak tekinti a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe.1 A közszolgáltatás a lakosság nagy részét érinti, vagyis a közszolgáltatás tömeges jellegű és általában valamely alapszükségletet elégít ki.
Fentiek alapján az ombudsmani gyakorlat a közszolgáltatást végző szervek fogalomkörébe tartozónak tekinti a tartós bentlakásos otthonokat, amelyekre az ombudsman vizsgálati jogosultsága – az Obtv. hatásköri szabályai értelmében – egyértelműen kiterjed.

II. Alkotmányos jogok tekintetében
Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése alapján a Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. Az emberi méltóság az emberi élettel eleve együtt járó minőség, amely oszthatatlan és korlátozhatatlan, s ezért minden emberre nézve egyenlő. Az egyenlő méltósághoz való jog az élethez való joggal egységben azt biztosítja, hogy ne lehessen emberi életek értéke között jogilag különbséget tenni. Emberi méltósága és élete mindenkinek érinthetetlen, aki ember, függetlenül fizikai és szellemi fejlettségétől, illetve állapotától, és attól is, hogy emberi lehetőségéből mennyit valósított meg, és miért annyit.2
Az alkotmánybírósági gyakorlat kiemeli, hogy az emberi méltósághoz való jog az ún. általános személyiségi jog egyik megfogalmazásának tekinthető. Az általános személyiségi jog „anyajog”, azaz olyan szubszidiárius alapjog, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok minden esetben felhívhatnak az egyén autonómiájának védelmére, ha az adott tényállásra a konkrét, nevesített alapjogok egyike sem alkalmazható. A modern alkotmányokban, illetve alkotmánybírósági gyakorlatban „a személyiség szabad kibontakozásához való jog”, „az önrendelkezés szabadságához való jog”, „általános cselekvési szabadság”, továbbá „a magánszférához való jog” elnevezésekkel szerepel. Az általános személyiségi jognak fontos elemét képezi az önrendelkezés szabadsága, az önrendelkezéshez való jog, amely – mint az összes ún. különös személyiségi jog – elsősorban az egyén autonómiáját, döntési és cselekvési szabadságát védi. Az Alkotmánybíróság felfogásában a személyi szabadság az egyén olyan autonómiáját jelenti, amely feltételezi a teljes akarati és cselekvési szabadságot a jog keretei között. A személyi szabadság joga mindenkivel szemben érvényesülő jog, amely minden embert megillet, ugyanakkor nem részesül abszolút védelemben, mivel törvényben meghatározott esetekben korlátozható.3
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság jogállam-értelmezéséhez a kezdetek óta hozzátartozik az a követelmény, hogy az államnak a jog uralma alatt kell állni, az állam csak a jog keretei között, a jog által előre meghatározott eljárási rendben működhet. Az Alkotmánybíróság már 1991-ben, elvi éllel rögzítette, hogy „a jogállamiság egyik alapvető követelménye, hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által meghatározott szervezeti keretek között, a jog által meghatározott működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki a tevékenységüket”.4 A jogi keretek tiszteletben tartásának követelménye nemcsak az Alkotmány betartására vonatkozik, hanem az Alkotmány alatti szinten is meghatározza az állam és a jog kapcsolatát. Az állam köteles betartani törvényeit és egyéb jogszabályait. A közhatalmi erejével ezeket megváltoztathatja, de hatályuk alatt „az előre meghatározottakhoz” kötve van.
Az Alkotmánybíróság töretlen gyakorlata által követett értelmezés szerint a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak a biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is5, ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.
Az Alkotmánybíróság több alkalommal értelmezte az Alkotmánynak a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal kapcsolatos rendelkezését. A testület határozatában6 kifejtette, hogy az Alkotmány 70/D. §-a „nemcsak a betegellátáshoz kapcsolódó, törvényben meghatározandó egészségügyi szolgáltatások igénybevételére jogosít, hanem magában foglalja mindazoknak az emberi egészség kialakulását és megőrzését célzó állami intézkedéseknek az igénylését is, amelyek az egészséges életvitellel összefüggő neveléssel, felvilágosítással, államilag szervezett testedzéssel, munkavédelemmel, természetvédelemmel, köztisztasággal, környezetvédelemmel és a betegség megelőzését szolgáló nagyszámú egészségvédelmi szolgáltatásokkal kapcsolatosak”.
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a szociális biztonsághoz való jog tartalma, az állami kötelezettség vállalásban megnyilvánuló „ellátáshoz való jogot” jelenti. Az állam eleget tesz alkotmányi kötelezettségének, ha a szociális ellátás biztosítására megszervezi és működteti a társadalombiztosítás és a szociális támogatás egyéb rendszereit. […] Az Alkotmánybíróság értelmezésében nem a szociális biztonsághoz való jog az alanyi jog, hanem „a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jog”; alkotmányos mércéje a „70/E. §. szerint megkövetelhető minimális szint.7
A testület határozatában8 rögzítette, hogy az ellátási minimum alkotmányos követelményét (mércéjét) az Alkotmánybíróság megerősítette, amikor kimondta, hogy „az Alkotmány 70/E. §-ában meghatározott szociális biztonsághoz való jog a szociális ellátások összessége által nyújtandó olyan megélhetési minimum állami biztosítását tartalmazza, amely elengedhetetlen az emberi méltósághoz való jog megvalósításához.”
A jogalkotó tehát „az ellátó rendszerek teherbírására tekintettel alakíthatja a szociális ellátások körét mindaddig, amíg valamely az alkotmányban rögzített elv (pl. a diszkrimináció tilalmának elve) nem sérül”.9
Az Alkotmánybíróság 64/1993. (XII. 22.) AB határozata szerint a tulajdonhoz való jog az Alkotmány 13. § (1) bekezdése értelmében alapvető jog. Azonban az alkotmányi tulajdonvédelem köre és módja nem szükségképpen követi a polgári jogi fogalmakat. A szükséges és arányos korlátozásnak, illetve a tulajdonjog lényeges tartalmának ugyanis nincs polgári jogi megfelelője. A tulajdonjog részjogosítványai – amelyek még a polgári jog szerint sem mindig a tulajdonost, s egyes esetekben törvénynél fogva nem őt illetik – nem azonosíthatók a tulajdonhoz való jog alkotmányi védelmet élvező lényeges tartalmával.
Az Alkotmány a tulajdonjogot – mint az egyéni cselekvési autonómia hagyományos anyagi alapját – részesíti alapjogi védelemben. Az alkotmányos védelemnek úgy kell követnie a tulajdon társadalmi szerepének változását, hogy közben ugyanezt a védelmi feladatot elláthassa. Amikor tehát az egyéni autonómia védelméről van szó, az alapjogi tulajdonvédelem kiterjed a tulajdon egykori ilyen szerepét átvevő vagyoni jogokra, illetve közjogi alapú jogosítványokra is (például társadalombiztosítási igényekre). A másik oldalról viszont, a tulajdon szociális kötöttségei a tulajdonosi autonómia messzemenő korlátozását alkotmányosan lehetővé teszik.
Az Alkotmánybíróság gyakorlata alapján a tulajdonjog korlátozásának viszonylag tág tere lehet az Alkotmány keretei között. Az Alkotmánybíróság szerint az állami beavatkozás alkotmányossága megítélésének súlypontja, az alkotmánybírósági értékelés voltaképpeni tere a cél és az eszköz, a közérdek és a tulajdonkorlátozás arányosságának megítélése.
Tehát közérdekből korlátozható a tulajdonhoz való jog, azonban ilyenkor vizsgálandó az arányosság kérdése, azaz az egyéni jogsérelem és a korlátozást indokoló közérdek összemérésére van szükség. Természetesen a tulajdonhoz való jog valamely jogalkalmazás során történő korlátozásakor törvényi alapra van szükség, hiszen alapvető jogról van szó.10

III. A konkrét esettel összefüggő elemzés
A vizsgálatra felkért Gyámhivatal eljárásába bevonta a Veszprém Megyei Önkormányzat Idősek Otthona és Módszertani Intézményét és az ÁNTSZ Dorogi, Esztergomi Kistérségi Intézetét is. A vizsgálat során interjúkat készítettek 11 lakóval és 5 hozzátartozóval, a helyszíni ellenőrzésre pedig előzetes értesítés nélkül került sor.
A Komárom-Esztergom megyei Süttő község önkormányzata 2006 óta tartja fenn a 48 férőhelyen idősek otthonaként (ebből emelt szintű 10 férőhely), 7 férőhelyen pedig időskorúak gondozóházaként működő intézményt. Alapszolgáltatás keretében étkeztetést és 12 fő maximális ellátotti létszámmal házi segítségnyújtást biztosítanak. A Gyámhivatal tájékoztatása szerint az intézmény határozott idejű működési engedélye iránt 2010. október 15-én indult új engedélyezési eljárás, mely jelenleg folyamatban van. 
A Gyámhivatal ellenőrzése során feltárta, hogy a fenntartó az intézményi térítési díjat nem a jogszabályi előírásoknak megfelelően állapította meg, mellyel az ellátottak tulajdonhoz való jogával és a jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott.
A/ Az intézményi jogviszony keletkezése és megszűnése
Az SzCsM r. 2. 3.§ (1) bekezdés af) alpontja szerint a bentlakásos intézményi elhelyezést a jogszabályban meghatározott formanyomtatványon kell kérelmezni. A 12. § (1)-(2) és (4) bekezdése alapján a bentlakásos intézmény vezetője, illetőleg a megállapodás megkötésére feljogosított személy az ellátásra vonatkozó igényt a kézhezvétel napján nyilvántartásba veszi. Írásban értesíti az ellátást igénybe vevőt vagy törvényes képviselőjét, az értesítéshez pedig mellékelni kell a megállapodás tervezetét, valamint az intézmény házirendjét. Ezen túlmenően az ellátás igénybevételéről szóló megállapodást írásban kell megkötni.
A Gyámhivatal ellenőrzése során a kérelmek nyilvántartásba vétele tekintetében tapasztalt hiányosságot: több esetben úgy került nyilvántartásba vételre felvételre jelentkező igénylő, hogy csak szóban kérte felvételét, de a nyomtatványt még nem nyújtotta be, illetve a már megtett intézkedéseket sem dokumentálták megfelelően. Az eddigi gyakorlat szerint a férőhelyről szóló értesítés mellé a jogszabályi rendelkezésektől eltérően nem mellékelték a megállapodás-tervezet és a házirend 1-1 példányát.
A Szoctv. szerint a házirendet és a szakmai programot az intézmény fenntartójának jóvá kell hagynia, az ellenőrzés azonban rámutatott, hogy a vizsgálat időpontjában sem a házirendet és feltételezhetően a módosított szakmai programot sem nyújtották be jóváhagyásra a fenntartóhoz. A jogszabály előírásaitól eltérő gyakorlat a jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot idéz elő.
B/ Az ellátás tárgyi feltételei
Az otthon Süttő község központjában található, tömegközlekedéssel jól megközelíthető. Az épület több emeletes, teljes mértékben akadálymentesített. Az idősek otthona részlegen minden szobához külön fürdőszoba tartozik, a szintek közötti közlekedést lift biztosítja. A külön szárnyban elhelyezkedő gondozóházban nemenkénti fürdőszoba és illemhely biztosított, a szintek között lépcsőnjáróval lehet közlekedni. A lakóterek és közösségi helyiségek tiszták, a takarítás, fertőtlenítés rendszeres és folyamatos. Az emelt szintű szobák 1, a normál lakószobák pedig 2 ágyasak
A panaszban említett csövek elfagyása az időskorúak gondozóháza részlegen következett be, csak 1 fő ellátott tartózkodott az épületrészben. Az intézményvezető tájékoztatása szerint két vízvezeték látja el a gondozóházat, melyek közül az egyik fagyott el, így az épületrész másik vizesblokkjában megoldható volt az ellátás. 
Az ÁNTSZ Dorogi, Esztergomi Kistérség Intézete a vizsgálat során megállapította, hogy az SzCsM rendeletben előírt tárgyi feltételek az otthonban biztosítottak, hiányolta azonban a nővérhívó rendszert, továbbá az ellátotti kört figyelembe véve nem találta jó megoldásnak a lépcsőnjáró alkalmazását.
C/ Az ellátás személyi feltételei
Az ellátottakkal közvetlenül foglalkozó szakdolgozói létszám a jogszabályban előírtaknak megfelel, a szakképzettség aránya a 80%-ot meghaladja. A kisegítő személyzet létszáma szintén megfelelő.
A fenntartó tájékoztatása szerint 2009. szeptember 1-jétől 2009. december 31-ig, továbbá 2010. január 1-től 2010. június 30-ig szólóan bízta meg az intézményvezetőt, akinek képesítése pedagógus, mentálhigiénés asszisztens. Az 1/2000. SzCsM rendelet az intézményvezetői feladatok ellátását a következő végzettségekhez köti: „felsőfokú szociális alapvégzettség, közgazdász, szociális menedzser, orvos, gyógypedagógus, pszichológus, okleveles egészségügyi szaktanár, egészségügyi szakoktató, felsőfokú ápoló végzettség, intézetvezető, felsőfokú egészségügyi vagy pedagógus vagy igazgatásszervező végzettség szociális igazgatás szakirányú végzettséggel, teológus”. Mindezek alapján megállapítottam, hogy az intézményvezető szakképesítése a vizsgálat idején nem felelt meg a jogszabályi követelményeknek.

D/ Az otthon által biztosított ellátás, gondozás
Étkeztetés
Az otthon napi háromszori főétkezést biztosít, ezen túlmenően kiegészítő étkezést (uzsonnát) is kapnak az ellátottak. Minden ételt az intézet főzőkonyháján állítanak elő. A konyhai dolgozók munkarendje mellett meleg vacsora készítésére nincs lehetőség, ezt ellensúlyozandó a reggelik között szerepel gyakrabban meleg étel. A lakókat bevonják az étlapkészítésbe, de a tapasztalatok szerint erre nem kellően motiváltak. Az étlapot kifüggesztik a faliújságra egy, a kívánságok rögzítésére szolgáló füzettel együtt, amelybe bárki anonim módom leírhatja az étkeztetéssel kapcsolatos véleményét, javaslatait. Hetente legalább kétszer, szezonban gyakrabban kapnak zöldségféléket a lakók. Diétás étkezésre is van lehetőség, amit a vizsgálat időpontjában 2 fő cukorbeteg ellátott kapott, erről azonban az étlapok nem nyújtanak tájékoztatást. Az egyszerűbb ételek elkészítésére jól felszerelt teakonyha áll a lakók rendelkezésére.
Ruházat, textília biztosítása
Az ellenőrzés időpontjában minden ellátott rendelkezett saját ruházattal, textíliával. A megfelelő mennyiségű és minőségű ruházattal nem rendelkezők számára az intézmény biztosítja a 3 váltás fehérneműt, a 2 váltás évszaknak megfelelő felsőruházatot, utcai cipőt. Az intézménynek saját mosodája van, melyben egy fő dolgozik, ő osztott munkakörben látja el a ruházat javítását is. Napi rendszerességgel a nővérek feladata a fekvő betegek ruháinak leadása akár napjában többször is, a fennjárók számára pedig lehetőség van arra, hogy ezt személyesen tegyék meg. Minden alsó- és felsőruházat egyéni azonosító jellel ellátott. A tárgyi feltételek jók, a szennyes és tiszta ruha útja nem keresztezi egymást. A tisztálkodási szerek körét a házirend tartalmazza, ezeket havonta az ezzel megbízott dolgozó adja ki.
Egészségügyi ellátás
A háziorvos megbízás alapján heti egy alkalommal, 4 órában rendel az intézményben, de szükség esetén bármikor hívható. Az intézmény szervezésében nem működik szakorvosi rendelés, a betegeket kisbusszal szállítják a szakorvosi rendelőbe. Területileg illetékes kórházi háttér az esztergomi Vaszary Kolos Kórház, a szakrendelő intézet a lábatlani Egészségház.
Felvételkor tüdőszűrést és székletvizsgálatot végeznek, egyéb szűrés orvosi utasítás alapján történik. A gyógyászati segédeszközök a jogszabályban meghatározott feltételek mellett biztosítottak, az inkontinencia termékeket az intézmény téríti.
A Gyámhivatal a gyógyszerek térítésével kapcsolatban tárt fel hiányosságokat. A vizsgált időszakban a lakók által szedett gyógyszerek mindegyike térítésköteles kategóriában sorolt volt, a lakók csak a közgyógyellátásra felírt, vagy adomány útján kapott gyógyszerekért nem fizettek. 2010 márciusától átdolgozták a térítésköteles és térítésmentes gyógyszerek körét, azonban még ez sem jogszabálykövető.
Az otthon 2006-tól rendelkezik alaplistával, melyet minden hónapban jóváhagyott az intézmény orvosa úgy, hogy havonta nem került felülvizsgálatra és nem követte a gyógyszerváltozásokat. A Gyámhivatal tájékoztatása szerint az egyéni gyógyszer-felhasználási nyilvántartó lap megfelel a jogszabályi feltételeknek, azonban a megjegyzés rovatban nem tüntették fel a lakó által ténylegesen elfogyasztott gyógyszermennyiséget, amely az elszámolásra kerülő gyógyszerköltség nyomon követhetősége érdekében bír jelentőséggel. A gyógyszerelés gyakorlatával és dokumentációjával kapcsolatos hiányosságok a jogbiztonság követelményével és a lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben okoznak visszásságot.
Kulturális, közösségi programok, vallásgyakorlás
Az intézményvezető-helyettes tájékoztatása szerint a lakók többféle programon vehetnek részt, így például művészeti foglalkozásokat, kirándulásokat, színházlátogatást, községi megemlékezéseket, kiállításokat és irodalmi esteket is szerveznek számukra, vagy részvételükkel. Az évszaknak megfelelően munkaterápiás foglalkozás keretében a lakók kertet gondoznak, illetve rendben tartják a külső területet. 
A Veszprém Megyei Önkormányzat Idősek Otthona és Módszertani Intézmény ellenőrzése során megállapította, hogy a mentálhigiénés tevékenység, foglalkoztatás a lakók igényeihez, továbbá az intézmény adottságaihoz igazodik, és az éves munkatervben rögzítették. A demens lakók megnövekedett száma miatt a Módszertani Központ szükségesnek tartja speciális foglalkoztatási formák kidolgozását, melyhez felajánlotta segítségét az otthonnak. A vizsgálat során áttekintették az egyéni gondozási terveket, melyekben a gondozás folyamatát rögzítik, az éves értékelés azonban hiányzik, ezen túlmenően célszerű a foglalkoztatás és mentálhigiénés tevékenység gondozási tervben való részletesebb rögzítése.
Havonta egy alkalommal tartanak szentmisét az étteremben, és igény szerint bármelyik felekezet számára biztosított a hitélet gyakorlása. A kialakított imasarkot a nap bármelyik időszakában igénybe lehet venni.
Külső kapcsolatok
A lakók és hozzátartozók, illetve a dolgozók és a hozzátartozók közötti kapcsolat jónak mondható. Az otthonban szervezett kiállítások a község lakosai számára is nyitva állnak, ezen kívül különböző civil szervezetek, az iskola, az óvoda, és más társintézmények is rendszeresen látogatják az intézményt.
E/ Halálozás esetén követett eljárás
Az intézményben elhunyt személy elkülönítését mobil paraván használatával oldják meg. Az orvos értesítését, a dokumentáció elkészítését és az elhalálozással kapcsolatos feladatokat a szolgálatot teljesítő dolgozó látja el. A hozzátartozókat 24 órán belül értesítik. Az értesítést minden esetben a vezető ápoló végzi, akadályoztatása esetén az általa megbízott szakdolgozó. Kifejezett kérés esetén éjszaka is felveszi a hozzátartozókkal a kapcsolatot. A halálesetet követően az ingóságok leltárba vétele a jogszabályoknak megfelelően megtörténik.
F/ Érdekvédelem
Az intézményben évente 2 alkalommal tart az intézményvezető lakógyűlést, illetve szükség szerint összehívják a lakókat, amelyről feljegyzés készül. Az Érdekképviseleti fórum szintén működik. Az ellátott jogi képviselő elérhetőségét, fogadóórájának idejét és helyét az intézmény hirdetőtábláján függesztették ki. A lakókkal készített interjúkból az derült ki, hogy az ellátott jogi képviselői intézményt ismerik, panasszal azonban nem fordultak hozzá. A képviselő pedig elmondta, hogy 2009-ben 6 alkalommal tartott fogadóórát az otthonban, amelyen általában 8-10 fő rendszeresen felkereste, és elmondták véleményüket. Általános panaszként jelentek meg az anyagi lehetőségek korlátai.

Összegzés
A Gyámhivatal, vizsgálata során több, az ellátotti jogokat közvetlenül érintő hiányosságot tárt fel. A fenntartó az intézményi térítési díjat nem a jogszabályi előírásoknak megfelelően állapította meg, és az otthon gazdálkodásával kapcsolatos tájékoztató tartalma sem felel meg a jogszabály előírásainak. A lakónyilvántartást nem a Szoctv. 20. §-ában meghatározott adattartalommal vezetik, továbbá az egyéni gyógyszernyilvántartó lapokon a térítésmentesen igénybevett gyógyszereket nem tüntetik fel. Nem követhető nyomon a ténylegesen elfogyasztott és az elszámolásra került gyógyszermennyiség sem.
A vizsgálat megállapította továbbá, hogy az intézmény működésével, gazdálkodásával kapcsolatos legfontosabb adatokról szóló tájékoztató nem tartalmazza az intézmény működési költségének összesítését, valamint az egy ellátottra jutó havi önköltség összegét. Mindebből következően megállapítom, hogy az ellátotti jogviszony lényeges elemét jelentő, az otthon működésének feltételeit tartalmazó pénzügyi kondíciókról való hiányos tájékoztatás a jogbiztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot okoz, a szociális biztonsághoz való jog tekintetében pedig a visszásság bekövetkeztének közvetlen veszélyét hordozza. 

Intézkedések
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok megszüntetése és jövőbeni megelőzése érdekében, az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Szépkorúak Idősek Otthona intézményvezetőjét; az Obtv. 20. § (1) bekezdése pedig az intézményt fenntartó Süttő Község Önkormányzatának Képviselő-testületét, hogy a Gyámhivatal ellenőrzése során feltárt hiányosságok megszüntetése érdekében, tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 2010. november 11.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Lábjegyzet.
1 Vö. OBH 6501/2001 számú jelentés
2 64/1991. (XII. 17.) AB határozat, ABH 1991, 
3 Vö. 8/1990. (IV. 23.) AB határozat, 56/1994. (XI. 10.) AB határozat, 65/2003. (XII. 18.) AB határozat, 96/2008. (VII. 3.) AB határozat.
4 [56/1991. (XI. 8.) AB határozat].
5 9/1992. (I. 30.) AB határozat
6 54/1996 (XI. 30.) AB határozat
7 731/B/1995. AB határozat
8 32/1998. (VI.25.) AB határozat
9 56/2001. (XI.29.) AB határozat
10 Alkotmány 8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.