Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
A 2098/2010 számú ügyben

Előadó: dr. Sziklay Júlia
I. Az eljárás megindítása
Egy állampolgár panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert az Országos Idegennyelvű Könyvtárban egy 2010 februárjától hatályos főigazgatói utasítás alapján a korábbi ingyenes könyvtárhasználati lehetőséget egy alkalomra korlátozták. A panaszos hivatkozik a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvényre, miszerint a könyvtárhasználó ingyenesen látogathatja a (köz)könyvtárat.

II. A megállapított tényállás
A vizsgálat során megkerestem az érintett Országos Idegennyelvű Könyvtár főigazgatóját, aki válaszában megerősítette a főigazgatói utasításban foglaltakat és arra hivatkozott, hogy a törvény valóban biztosítja az ingyenes használatot, de „nem tér ki arra, hogy ez a lehetőség milyen gyakorisággal vehető igénybe”. 
Az ingyenes használat korlátozásának gyakorlati indokaként az utóbbi években elterjedt aggasztó jelenségeket jelölte meg, miszerint „egyesek rendszeres és ingyenes helyiséghasználatot vezettek be, némely esetben nyilvánvaló üzleti céllal. Ezek a személyek az ingyenes látogatójeggyel nem a törvény idézett szakaszában leírt szolgáltatásokat veszik igénybe, csupán ingyenesen használják a könyvtár infrastruktúráját (villany, fűtés, víz), mellékhelyiségeit, bútorait, és nem ritkán korrepetálásokat, magán nyelvórákat bonyolítanak a könyvtár nyilvános tereiben (fedett udvar, kiállító terem, szabadpolcos övezet erre alkalmas része.”

III. Az érintett alkotmányos jogok 
(Alkotmány) 70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.

IV. Alkalmazott jogszabályok
A nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény

V. A vizsgálat megállapításai
1. Hatáskör tekintetében 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét az Obtv. határozza meg. Az Obtv. 16.§ (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
A Országos Idegennyelvű Könyvtár közszolgáltatást végző intézménynek minősül, így az országgyűlési biztos hatásköre működésének vizsgálatára kiterjed.

2. Az ügy érdeme tekintetében
A nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény 56. § (2) bekezdése szerint a könyvtárhasználót ingyenesen illetik meg a következő alapszolgáltatások:
a) a könyvtárlátogatás,
b) a könyvtár által kijelölt gyűjteményrészek helybenhasználata,
c) az állományfeltáró eszközök használata,
d) információ a könyvtár és a könyvtári rendszer szolgáltatásairól.
A mai kulturális jogok területén belül az állam szerepe egyre növekszik a művelődés olyan területein, amelyek nem sorolhatók az oktatáshoz való jog klasszikus fogalma alá. Ide tartozik a közkönyvtárak fenntartása és működtetése is. A művelődéshez való jog - miként az oktatáshoz való jog, a tanszabadság - tulajdonképpen a vélemény, a kifejezés szabadságának nevesített területének is számít, ugyanakkor kapcsolódik az emberi méltósághoz való joghoz, ezen belül a személyiség cselekvési autonómiájához is. A nevesítést történetileg elsősorban az idézhette elő, hogy a jogok hátterében az állam intézményvédelmi kötelezettsége fokozott mértékben jelenik meg. A művelődéshez való jog iskolán kívüli területeire az a jellemző, hogy az állam intézményvédelmi kötelezettsége körében köteles létrehozni a megfelelő szolgáltatásokat, ha már ezek léteznek, működnek, akkor az állampolgároknak alanyi joguk van az igénybevételükre.
Az iskolán kívüli művelődéssel kapcsolatban a legátfogóbb törvényi szabályozást a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény tartalmazza. A törvény az iskolán kívüli művelődés intézményeit két oldalról közelíti meg, nevezetesen az alapjogok oldaláról, illetve ennek tükörképeként az állam intézményvédelmi kötelezettségének szempontjából.
A törvény 56. § (2) a) pontjában biztosított ingyenes könyvtárlátogatást biztosító rendelkezést sérti az az intézményi jogértelmezés, mely az ingyenességet intézményi hatáskörben – a törvényi rendelkezést felülírva – csupán egy alkalomra korlátozza.
Az intézmény vezetője által említett negatív példák, helytelen gyakorlat elleni fellépésre semmiképpen sem jelent megfelelő eszközt a beiratkozáshoz kötött könyvtárhasználat elrendelése. Az intézmény rendjét és a könyvtárlátogatók nyugalmát zavaró jelenségek ellen az intézmény vezetőjének és munkatársainak határozottan fel kell lépni: az intézmény nyugalmát hangoskodással vagy más módon (illetlen vagy tisztátalan öltözékkel, viselkedéssel stb.) megzavaró látogatókat a belső szabályzatnak megfelelő módon figyelmeztetni kell, ennek eredménytelensége esetén sor kerülhet akár az ideiglenes vagy végleges kitiltásra is.
Mindebből következően megállapítom, hogy az Országos Idegennyelvű Könyvtár azzal, hogy a törvényben előírtakkal ellentétes módon az ingyenes könyvtárhasználatot csupán egy alkalomra korlátozza, az alkotmányban deklarált művelődéshez való jog tekintetében visszásságot okozott.

VI. Intézkedéseim
A vizsgálatom során feltárt visszásságok orvoslása, valamint az ilyen visszásságok közvetlen veszélyének elkerülése érdekében az alábbi intézkedéseket teszem.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján az érintett intézménynél kezdeményezem az ingyenes könyvtárhasználatot egy alkalomra korlátozó főigazgatói utasítás visszavonását.

Budapest, 2010. április 1.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.