Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-1987/2010. sz. ügyben

Előadó: dr. Bassola Eszter
Az eljárás megindulása
A Hivatalomhoz érkezett beadvány előterjesztője a SZOVA Szombathelyi Vagyonhasznosító és Városgazdálkodási Zrt. (továbbiakban: parkolási társaság) eljárását sérelmezte. 
A beadvány szerint a panaszos házastársa 2009. december 30-án Szombathely belvárosában parkolt gépjárművével, amikor megváltotta parkolójegyét, azonban elfelejtette kihelyezni azt. Mivel a parkolási társaság ellenőre fizetési felszólítást helyezett el a panaszos gépjárműve szélvédőjén, a panaszos az ellenőrzés időpontjában érvényes, megőrzött parkolójegyét bemutatva még aznap felkereste a parkolási társaság ügyfélszolgálatát, ahol azt a tájékoztatást kapta, hogy a társaságnak nem áll módjában követelésétől eltekinteni. 
Tekintettel arra, hogy a beadványban foglaltak felvetették a jogállamiság elve, az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való joggal (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) összefüggő visszásság, vagy annak bekövetkezte közvetlen veszélyének gyanúját, vizsgálatot rendeltem el. 
Ezzel egyidejűleg megkerestem a parkolási társaság ügyvezetőjét és az ügyben tájékoztatást, illetve vizsgálat lefolytatását kértem.

A megállapított tényállás
A panaszos házastársa 2009. december 30-án Szombathely város közigazgatási területén az Uránia Udvar parkolóhelyen parkolt gépjárművével. A parkolás megkezdésekor parkolójegyet vásárolt, amely 13 óra 55 perctől 15 óra 00 percig volt érvényes, azonban véletlenül elfelejtette kihelyezni a gépjármű szélvédője mögé, így a parkolási társaság fizetési felszólítást helyezett el az autóján. A panaszos még a parkolójegy érvényességi ideje alatt felkereste a parkolási társaság ügyfélszolgálatát, ahol azt a tájékoztatást kapta, annak ellenére, hogy megőrizte a jegyet, nem áll módjukban a pótdíj eltörlése. A panaszos megőrizte érvényes parkolójegyét, melyet csatolt Hivatalomhoz előterjesztett beadványához. Az Uránia Udvar parkolóhelyen az ellenőrzés 14 óra 44 perckor történt.
Szombathelyen a parkolási kérdéseket Szombathely Megyei Jogú Város Közgyűlésének 28/1996. (VI. 27.) számú többször módosított rendelete (továbbiakban: rendelet) szabályozza. A rendelet 8. §-a szerint a parkolási díj megfizetését a megváltott parkolójeggyel vagy bérlettel, illetve mobiltelefonos regisztrációval kell igazolni. A megváltott jegyet vagy bérletet, valamint a díjmentességet igazoló engedélyt a gépjárműben az első szélvédő mögött kívülről jól látható módon úgy kell elhelyezni, hogy annak érvényességéről az ellenőrzést végző személy megbizonyosodhasson. A rendelet 12. § -a szerint a fizető parkolóhelyek szabályszerű igénybevételét és a parkolási díj megfizetését az üzemeltető üzemidőben bármikor jogosult ellenőrizni. A jogosulatlan használatért a rendelet II. sz. mellékletében meghatározott pótdíjat kell fizetni. A kiszabott parkolási díj (pótdíj) megfizetéséért az országos gépjármű nyilvántartásban szereplő tulajdonos (üzembentartó) tartozik felelősséggel. Jogosulatlan használatnak minősül a parkolóhely igénybevétele, ha
a) a gépjármű vezetője a várakozási díj megfizetése nélkül parkol,
b) érvényes parkolójegyét vagy bérletét nem ellenőrizhető módon helyezi el a gépjárműre,
c) az előre megfizetett várakozási idő és a rendeletben meghatározott türelmi idő letelte után a parkolóhelyet továbbra is használja.
A beadvány alapján megkerestem a parkolási társaság vezetőjét és az ügy kivizsgálására, valamint Szombathely MJV Közgyűlésének parkolási kérdéseket szabályozó rendeletének megküldésére kértem. Egyúttal tájékoztatást kértem arról, hogy a parkolási társaság a fenti körülményekre tekintettel milyen ok(ok) miatt nem tekinthet el pótdíj követelésétől.
A parkolási társaság ügyvezetője az ügy kivizsgálását követően a parkolási eseményről készített fényképfelvételek megküldésével elsőként arról tájékoztatott, hogy a parkolási társaság ellenőre 2009. december 30-án 14:44 perckor tartott ellenőrzést a szóban forgó parkolóhelyen. A parkolási társaság ellenőre azt állapította meg, hogy gépjármű vezetője várakozási díj megfizetése nélkül parkolt, vagy bérletét, parkolójegyét nem helyezte el a gépjármű első szélvédője mögé. A jegyzőkönyvi ténymegállapítást követően az ellenőr a gépjárműről beazonosításra alkalmas és a parkolási környezetet is jól mutató fényképfelvételeket készített. A vezérigazgató válaszában arról tájékoztatott, hogy a panaszos előadása szerint a parkolás megkezdésekor parkolójegyet vásárolt, azonban nem helyezte ki a megvásárolt jegyet a szélvédő mögé. A panaszos a piros csomagban elhelyezett ellenőrzési jegyzőkönyv és fizetési felszólítás kézhezvételét követően felkereste a parkolási társaság ügyfélszolgálatát az ügy elintézése érdekében. 
A vezérigazgató az ügy kivizsgálását követően azt állapította meg, hogy a panaszról jegyzőkönyv nem áll rendelkezésre és arra sincs adatuk, hogy a panaszos bemutatta-e az ügyfélszolgálaton a megváltott parkolójegyet. A parkolási társaság vezetője válaszában azonban arról tájékoztatott, hogy a panaszos 2010. január 4-én a parkolási társaság ügyfélszolgálati irodájában befizette a fizetési felszólításban szereplő 2 600 Ft összegű parkolási pótdíjat.

Érintett alkotmányos jogok
– jogállamiság elve és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye [Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.]
– jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog [Alkotmány 2. § (1)]

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bekezdés), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A parkolási társaságok eljárása vonatkozásában meg kell említeni, hogy a jogalkotó az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízta annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe. Tekintettel arra, hogy a parkolási társaságok az önkormányzat felhatalmazása alapján olyan állami feladatot látnak el – és ezzel szolgáltatást nyújtanak –, amely a parkolási társaságokon kívül más szervtől nem vehető igénybe, a parkolási társaság közszolgáltatást nyújt, melynek vonatkozásában – mint ahogyan azt az OBH 1495/2006. és OBH 5537/2007. sz. jelentésben is megállapítottam – rendelkezem vizsgálati hatáskörrel. 

II. Az érintett alkotmányos jogok és az ügy érdeme tekintetében
1. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam […] kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. (9/1992. (I. 30.) AB határozat). 
Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. (75/1995. (XI. 21.) AB határozat).
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatban a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen.
Az Alkotmánybíróság értelmezésében jogbizonytalanságot teremt, ha a közigazgatási szerv az állampolgárokat a jogszabály túlbuzgóságból vagy hibás értelmezésből eredő indokolatlan zaklatásnak teszi ki. (49/1995. (VI. 30.) AB határozat). Álláspontom szerint ugyanilyen jogbizonytalanságot eredményezhet a közszolgáltatást nyújtó szerv, ha tevékenysége során ügyfeleit, utasait túlbuzgóságból vagy valamely jogszabály hibás értelmezéséből eredően indokolatlan zaklatásnak teszi ki.
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog (315/E/2003. AB határozat). Noha a tisztességes eljáráshoz való jog a gyakorlatban elsősorban a közigazgatási hatóságok eljárása során nyer értelmet, az ügyfelekkel, szerződéses partnerekkel, utasokkal kapcsolatos eljárásai során a közszolgáltatást végző szervektől is elvárható.
A határidők a jogilag szabályozott eljárások olyan elemei, amelyek általában az eljárások, ezen belül különösen egyes eljárási cselekmények lefolytatása, illetőleg bizonyos jogosultságok gyakorlása vagy kötelezettségek teljesítése ésszerű időn belül való befejezését írják elő; megakadályozzák az eljárások parttalanná válását, ugyanakkor biztosítják – többek között – az alapjogok gyakorlásának lehetőségét. (23/2005. (VI. 17.) AB határozat)
Az Alkotmánybíróság a tisztességes eljáráshoz való jog lényegéről kialakított álláspontját elvi jelentőséggel a 6/1998. (III. 11.) AB határozatban foglalta össze. Az Alkotmánybírósági határozatban rögzített megállapításokat utóbb több határozat is megerősítette. Eszerint a tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság a határozatban utalt arra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. (6/1998. (III. 11.) AB határozat, 14/2004. (V. 7.) AB határozat)
2. A parkolási társaság vezetője válaszában a parkolási rendelet már említett 12. §-ára hivatkozott, amely rögzíti a jogosulatlan várakozóhely használat eseteit, így a 2. bekezdés b) pontja szerint akkor is megvalósul a jogosulatlan használat, ha a parkolójegy és bérlet nem ellenőrizhető módon van elhelyezve a gépjárművön. A rendelet 8. §-a pedig azt rögzíti, hogy a megváltott jegyet vagy bérletet a gépjárműben az első szélvédő mögött, kívülről jól látható módon úgy kell elhelyezni, hogy annak érvényességéről az ellenőrzést végző személy megbizonyodhasson. Ez a tájékoztató és figyelemfelhívás a megváltott jegyen is jól látható. A vezérigazgató válasza szerint tekintettel arra, hogy a panaszos általa alátámasztottan is megvalósította a jogosulatlan parkolás tényállását azzal, hogy elfelejtette a jegyet kihelyezni, beálltak a jogosulatlan parkolás jogkövetkezményei, vagyis a pótdíjfizetési kötelezettség, mely kötelezettségét a panaszos önként teljesítette.
A vezérigazgató válaszában kiemelte, hogy a szombathelyi parkolási rendelet nem tartalmaz a jegy utólagos bemutatására vonatkozóan rendelkezéseket, így a panaszos észrevételeire- amennyiben voltak – az ügyfélszolgálat nem adhatott más tájékoztatást, mint azt, hogy nincs mód eltekinteni a követeléstől. 
A parkolási társaság vezetője válaszában azt is megjegyezte, hogy a parkolási ügyek megítélésekor, különösen a panaszos ügyében felvázolt esetkörben, az azonos bánásmód és egyenlő elbírálás elve azt követeli meg, hogy a pótdíj követeléstől a parkolási társaság ne tekintsen el, hiszen a parkolási társaság ügyeiben hozott első és másodfokú bírósági ítéletek az ilyen tényállású ügyekben arról szóltak, hogy a bírósági ítélet kötelezte az alpereseket a parkolási pótdíj megfizetésére, az esetben is, ha volt megváltott parkolójegy, de nem került kihelyezésre a megkövetelt módon.
A vezérigazgató végezetül arról is tájékoztatott, hogy elkészült Szombathely MJV parkolási kérdéseket szabályozó rendeletének tervezete, melynek egyes rendelkezései módosítását közgyűlési előterjesztésre szántak annak érdekében, hogy lojálisabb és megengedőbb rendelkezéseket tartalmazzon azon ügyfelek vonatkozásában, akik jogkövető magatartást, tényleges fizetési készséget és együttműködést mutatnak azokkal szemben, akik következetesen szembehelyezkednek a rendelet szabályaival. 
A jelenleg hatályos rendelet áttanulmányozása során megállapítottam, hogy az ellenőrzéssel kapcsolatban a már említett rendelkezések adnak iránymutatást, azonban a jogszabály az utólagos jegybemutatás lehetőségével kapcsolatban, illetve a pótdíj méltányosság keretében történő elengedésére, mérséklésére vonatkozóan nem tartalmaz szabályokat.
Ahogyan az az országgyűlési biztos OBH 1495/2006. számú jelentésében is szerepel, a járműnek fizető várakozóhelyen való parkolása a helyi közszolgáltatás igénybevételét jelenti, amellyel a felek között polgári jogviszony keletkezik. A parkolás tényével a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 216. § (1) bekezdése szerinti ráutaló magatartással a gépjármű üzembentartója tudomásul veszi, hogy a parkolóhelyen díjfizetésre köteles. Amennyiben a fizetési kötelezettségét elmulasztja, pótdíjfizetéssel tartozik.
A Ptk. 4. § (1) bekezdése szerint a polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és tisztesség követelményének megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni. A jóhiszeműség és tisztesség elve általános, valamennyi magánjogi jogviszonyra kiterjedő, objektív tartalmú zsinórmérték. A jóhiszeműség és tisztesség elve tehát más, mint a dologi jogban előforduló jóhiszeműség követelménye, amely a rosszhiszeműség ellentéteként szubjektív tartalmú, az adott személynek az adott (jogellenes) helyzethez való viszonyulását fejezi ki. A jóhiszeműség és tisztesség elve a személyek magatartására etikai mércét állapít meg, és általános elvként (tehát eltérő szabály hiányában) az adott helyzetben általában elvárható magatartás tanúsítását kívánja meg. 
A jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmánybíróság értelmezése szerint – a fent említett határozataira figyelemmel – tehát olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni.
A parkolási társaság vezérigazgatója szerint mivel a rendelet a jegy utólagos bemutatására vonatkozóan nem tartalmaz rendelkezéseket, így a parkolási társaságnak nincs lehetősége eltekinteni a követelésétől. Álláspontom szerint az, hogy a rendelet kifejezetten nem tartalmaz rendelkezéseket a jegy utólagos bemutatásának lehetőségével kapcsolatban – amely egyébként a Fővárosi Közgyűlés budapesti parkolási kérdéseket szabályozó 24/2009. (V. 11.) számú rendeletében szerepel –, nem jelenti azt, hogy kizárná annak lehetőségét, hiszen arra a Ptk. általános jogelvei alapján, valamint az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerinti jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog lényegéből következően van lehetősége a parkolási társaságnak.
A Fővárosi Közgyűlés parkolási kérdéseket szabályozó 24/2009. (V. 11.) rendeletével kapcsolatban is kifejtettem, álláspontom szerint az, hogy a rendelet nem tartalmaz a pótdíj mérséklésére, elengedésére vonatkozóan rendelkezéseket, az Alkotmány 2. § (1) bekezdése alapján a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye értelmében nem jelenti azt, hogy arra nem adna lehetőséget, ugyanis kifejezetten nem tiltja azt. A Ptk. szerinti jóhiszeműség és tisztességes eljárás követelménye szerinti együttműködési kötelezettségből, valamint az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog lényegéből következő általános jellegű követelmények ugyanis vonatkoznak a parkolási társaságok eljárására (OBH 4814/2009. számú jelentés). Ezen jogelvek alapján pedig a parkolási társaságoknak – mivel az eljárásukat szabályozó speciális jogszabály, jelen esetben Szombathely MJV parkolási kérdéseket szabályozó rendelete nem szabályozza a méltányossági kérdéseket, de arra vonatkozó tilalmat sem tartalmaz –, álláspontom szerint a pótdíj méltányosság keretében történő elengedésének vagy mérséklésének, illetve a parkolójegy utólagos bemutatásának lehetőségétől nem lehet elzárkóznia, sőt ennek lehetőségét az egyedi panasz tárgyát képező pótdíjazások vizsgálata során szem előtt kell tartania.
Álláspontom szerint egy állami/önkormányzati tulajdonban lévő, közszolgáltatást nyújtó gazdasági társaságtól elvárható, hogy a működésére vonatkozó jogszabályi rendelkezésekkel teljes körűen tisztában legyen, és azokat még a követeléseinek érvényesítése során is kövesse (OBH 3078/2008. számú ügyben készült jelentés) .
Jelen esetben, álláspontom szerint a panaszos által megőrzött parkolójegy alapján a parkolási társaságnak ügyfele panaszának kivizsgálását követően követelésétől az Alkotmány és a Ptk. idézett jogelvei szellemében méltányosság keretében el kellett volna tekintenie. Az pedig, ha a parkolási társaság az eljárására vonatkozó speciális jogszabályo(ko)n – így a rendeleten – kívül az általános jogelvekből fakadó kötelezettségeire –vagyis a méltányosság gyakorlásának lehetőségére – nincs figyelemmel, sérti a jogállamiság elvét, hiszen a Ptk. általános jogelvei álláspontom szerint tágabb értelemben az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvének részét képezik. Vizsgálatom eredményeképp, előzőek alapján megállapítottam, hogy a parkolási társaság az eljárása során azzal, hogy a konkrét esetben az egyedi körülmények mérlegelése – így az érvényes parkolójegy megléte – alapján nem tekintett el pótdíj követelésétől, a jogállamiság elvével, a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, valamint a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okozott. 
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye az alkotmánybírósági határozatokra is figyelemmel azt is magába foglalja, hogy a normák a címzettek számára, világosak és érthetőek legyenek, melyek pontos szabályozást jelentenek a jogalkalmazók eljárására vonatkozóan, így azok előre kiszámíthatóak lesznek, amely egyfajta biztonságot jelent a jog alkalmazói számára is. Jogbizonytalanságot teremt ugyanakkor az, hogy a jelenlegi szabályozás hiányosságaiból fakadóan a jogalkalmazó – a közszolgáltató, tehát a parkolási társaság – kényszerül jogértelmezésre. Amint azt a már idézett OBH 4814/2009. számú jelentésemben is kiemeltem, fontosnak tartom a pótdíj elengedésének, mérséklésének, részletekben történő megfizetése lehetőségének szabályozását a parkolási társaságok eljárása során, hiszen nyomós indok esetén arra mindenképp lehetőséget kell biztosítani és a parkolási díjak, pótdíjak megfizetésének ellenőrzése során nem áll fenn olyan közérdek, amely a méltányosság gyakorlásának lehetőségét kizárná. Annak meghatározása pedig már a jogalkotó feladatkörét képezi, hogy a méltányossági eljárás keretében milyen esetekben, milyen nyomós indok alapján engedheti el, vagy mérsékelheti a pótdíj mértékét a parkolási társaság, illetve mely esetekben biztosíthat részletfizetést az ügyfele számára. Ugyancsak fontosnak tartom az utólagos jegybemutatás lehetőségének szabályozását a helyi önkormányzat rendeletében – amint az a Fővárosi Közgyűlés parkolási kérdéseket szabályozó rendeletében is helyet kapott és amelynek feltételrendszerével kapcsolatban hivatkozott jelentésemben véleményemet ki is fejtettem -, hiszen előfordulhat olyan a panaszban is szereplő eset, amikor valamilyen oknál fogva az autós például elfelejti kihelyezni megváltott parkolójegyét, vagy az lesodródik a műszerfalról és így kerül sor ellenőrzésre. Ilyen esetben ugyanis az autós a parkolási társaság által nyújtott szolgáltatásért megfizeti annak ellenértékét – a parkolási díjat-, amennyiben pedig megőrzi az ennek tényét bizonyító parkolójegyét és azt utólag eljuttatja a parkolási társasághoz, adott esetben az ügyfélszolgálatán személyesen bemutatja, annak alapján álláspontom szerint mentesülnie kell kötelezettsége alól. Fontosnak tartom kiemelni – amint azt OBH 5140/2008. számú jelentésemben is hangsúlyoztam –, hogy vizsgálataim során figyelmet fordítok az állampolgárok eljárásának jogszerűségére is, tehát arra, hogy a parkolási társaság által nyújtott szolgáltatást parkolási díj megfizetése ellenében vegyék igénybe, amennyiben pedig a szolgáltatás igénybe vétele nem ellenszolgáltatás mellett történt, viseljék annak következményeit.
Mindezek alapján megállapítom, hogy Szombathely Megyei Jogú Város Közgyűlése a jogállamiság elvével, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okozott azzal, hogy a fizető parkolók működésének és igénybevételének rendjéről szóló 28/1996. (VI. 27.) számú többször módosított rendeletében nem szabályozta a parkolási társaság eljárását a parkolójegy utólagos bemutatásának, valamint a méltányosság gyakorlásának lehetősége vonatkozásában.

Intézkedéseim
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a SZOVA Szombathelyi Vagyonhasznosító és Városgazdálkodási Zrt. vezérigazgatójánál, hogy a feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében – tekintettel arra, hogy az eljárását szabályozó rendelet a méltányosság gyakorlásának lehetőségét nem zárja ki – a panaszos által befizetett 2600 Ft összegű pótdíjat a megőrzött érvényes parkolójegyre tekintettel utalja vissza a beadvány előterjesztője részére.
Figyelemmel arra, hogy a jelzett visszásság, a szabályozás hiányosságaira is visszavezethető, annak jövőbeni megszüntetése érdekében, az Obtv. 25. § alapján javaslom Szombathely Megyei Jogú Város Közgyűlésének, hogy a fizető parkolók működésének és igénybevételének rendjéről szóló 28/1996. (VI. 27.) számú többször módosított rendeletét módosítsa annak érdekében, hogy a parkolási társaság eljárása során a pótdíj elengedésének, mérséklésének, valamint részletekben történő megfizetésének lehetőségét méltányosság gyakorlásával, az egyedi körülmények mérlegelése és nyomós indok alapján biztosíthassa ügyfeleik, a szolgáltatást igénybe vevő autósok számára. 
Ugyancsak az Obtv. 25. §-a alapján, felkérem Szombathely Megyei Jogú Város Közgyűlését, hogy a parkolási kérdéseket szabályozó, hivatkozott rendeletét egészítse ki a parkolójegy utólagos bemutatásának lehetőségének szabályaira vonatkozó rendelkezésekkel. 

Budapest, 2010. július 9.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.