Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 1604/2010. számú ügyben

Előadók: dr. Győrffy Zsuzsanna,
dr. Fogarassy Edit
A vizsgálat megindítása
Az Európai Roma Jogok Központja Alapítvány és a Központ a Mentális Sérültek Jogaiért Alapítvány beadványában egy 15 éves gyermekvédelmi gondoskodásban élő leány ügyében kérte a biztos segítségét. A súlyos viselkedési és pszichés zavarokkal küzdő gyermeket 2009 márciusában helyezték a szigetvári speciális gyermekotthonba. A beadvány szerint a lány magántanuló, a gyermekotthon vezetője és a nevelők segítik a tanulásban, pszichológus alkalmanként foglalkozik vele, rendszeresen nyugtatózzák, de az állapotának megfelelő ellátást nem kapja meg.
Tekintettel arra, hogy a beadványban foglaltak a gyermek alkotmányos jogai sérelmének gyanújára utaltak – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján – vizsgálatot indítottam. Figyelemmel a Szociális és Munkaügyi Minisztérium fenntartásában lévő speciális gyermekotthonokban folytatott átfogó vizsgálat megállapításaira, (AJB 4883/2009.) továbbá a kaposvári Zita Gyermekotthonban (AJB 172/2010.) a közelmúltban tapasztaltakra az intézményben élő gyermekek alapvető jogainak érvényesülését az Obtv. 16. (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján hivatalból vizsgáltam.
Munkatársaim a gyermekotthonban 2010. március 17-én előre be nem jelentett helyszíni vizsgálatot tartottak. A helyszíni bejárás során megtekintették a gyermekotthont, tájékozódtak a szakmai tevékenységről, a felmerülő problémákról, kezelésük lehetőségéről, beszélgettek a gondozott gyermekekkel. Áttekintették és elemezték a szakmai dokumentációt, a panaszban nevesített gyermek egyéni-gondozási tervét. Bekérték a gyermekotthonban korábban folytatott fenntartói és szociális gyámhivatal ellenőrzési anyagát.

Az érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” [Alkotmány 2. § (1)]
– Az ifjúság oktatása, nevelése és érdekeinek a védelme: „A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.” [Alkotmány 16. §]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga: „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]
– A legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő jog. "A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez." [Alkotmány 70/D. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet)
331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyszr.

A megállapított tényállás
A súlyos pszichés tüneteket mutató gyermekeket ellátó 16 férőhelyes (8 fiú és 8 lány számára létrehozott) szigetvári Speciális Gyermekotthont 2008. október 15-én adták át. Az intézményt a Dél-dunántúli Önkormányzatok Regionális Társulása (Somogy, Tolna, Baranya megye, valamint Kaposvár, Szekszárd és Pécs város) tartja fenn. A több mint 80 millió forintos beruházás saját forrásból (a telket Szigetvár város adta) és EU-s pályázati támogatásból valósult meg. A működési engedélyt a szociális és gyámhivatal határozott időre – 2011. szeptember 15-éig – adta ki. A határozatlan idejű működési engedély kiadásának akadálya az volt, hogy a szakmai munkakörökben dolgozók közül nem mindenki felelt meg a képesítési előírásoknak.
Az intézményben a Dél-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala Pécsi Kirendeltsége (szociális és gyámhivatal) 2009 januárjában – a Szociális és Munkaügyi Intézet (SZMI) Gyermekjóléti és Gyermekvédelmi Főosztálya vezetőjének részvételével – folytatott ellenőrzést. A fenntartói ellenőrzésről nem kaptam dokumentációt.
Az intézménynek ez idáig négy vezetője volt, az első kettő a társulás alkalmazottja volt. Az első vezető megbízását a szociális és gyámhivatal 2009. januári ellenőrzését követően a munkáltatói jogokat gyakorló társulás visszavonta, az igazgatónő jelenleg nevelőként dolgozik az intézményben. 2009 októberétől a gyermekvédelmi központ által megbízott igazgató irányította az otthont. A jelenlegi – negyedik – igazgató a Baranya Megyei Gyermekvédelmi Központ befogadó otthonának vezetője volt, munkáltatója a gyermekvédelmi központ, a speciális otthont 2010. március 1-jétől megbízottként vezeti.
A szakmai létszámot a fenntartó már 2008 nyarán – hónapokkal az intézmény átadása előtt – biztosította. Az otthon indulásakor a munkatársak felkészítésként egy hetet lakásotthonban töltöttek, az intézmény pszichológusa 2-3 napos felkészítést tartott nekik, négy dolgozó egy napot töltött a pszichoaktív szerekkel küzdő gyermekeket ellátó szedresi gyermekotthonban. A dolgozókat a súlyos pszichés problémákkal küzdő gyermekkel való foglakozásra egyéb módon nem készítették fel, szupervízión soha nem vettek részt.
A működési engedély kiadását követő négy hónap elteltével lefolytatott szakmai ellenőrzéskor a szakalkalmazottak közül hatan már nem dolgoztak az intézményben.
A gyermekotthon a város szélén, a Széchényi lakótelep közelében helyezkedik el. A helyi és a helyközi buszok a közelben állnak meg, a városközpont gyalogosan kb. húsz perc alatt érhető el. Baranya megye más településeiről, illetve Tolna és Somogy megyéből Szigetvár megközelítése nehezebb, ami a távolabbról beutalt gyermekek esetében akadályokat gördíthet a kapcsolattartás elé.
A gyermekotthon 400 m2 alapterületű, egyemeletes családi ház. A földszinten helyezkedik el az igazgatói szoba, ebből nyílik a speciális gyermekotthonban kötelezően kialakítandó biztonsági elkülönítő helyiség. A szociális és gyámhivatal ellenőrzési anyaga rögzítette, hogy a helyiség kialakításának terveiről előzetesen nem kaptak tájékoztatást, a részletek megbeszélésére csak a működési engedély kiadása előtti helyszíni szemlén volt lehetőség. A tervezéskor nem kértek segítséget az SZMI-től és/vagy a biztonsági elkülönítő használatában már gyakorlatot szerzett minisztériumi fenntartású intézményektől sem. Az SZMI főosztályvezetője rögzítette a hiányosságokat, a veszélyforrásokat. Az elkülönítőt az átadást követő néhány hónap múlva gyakorlatilag teljesen át kellett alakítani (a balesetveszélyes használati tárgyakat lecserélték, leszerelték a zuhanyozó ajtaját, védőburkolattal látták el a világítótestet, fóliázással törésállóvá tették az ablakot, kicserélték a nyílászárót). Az épület adottságai azonban az elkülönítő áthelyezését nem tették lehetővé. A helyiséget ez idáig egy alkalommal, éppen a panaszban nevesített gyermek esetében kellett használni. Az elkülönítéskor a lánynál maradt az öngyújtója, a helyiséget felgyújtotta, a fekvőhely szivacsmatraca égni kezdett. A tűzjelző jelzésére a tüzet eloltották, személyi sérülés nem történt. A lány a mosdót, WC-t is megrongálta, használhatatlanná tette.
A csoportok számára kialakított lakóegységekben csoportonként négy kétágyas hálószoba található. A vizsgálat idején volt olyan szoba, ahol – a közeljövőre tervezett felújítás miatt – egy, a másikban három gyermeket helyeztek el. Az intézmény 2008 őszi átadására a tervezett beépített szekrények nem készültek el, a szobákat részben adományokból rendezték be. Egyes lakószobákat a gyermekek személyes tárgyaikkal barátságossá tették, képekkel, poszterekkel díszítették. Más szobák teljesen személytelenek, sivárak, rongálás nyomai látszottak. A vezető elmondása szerint a beadványban nevesített lány több bútort összetört.
A lakóegységekhez tartozik még egy étkezős konyha és nappali, fürdőszoba, illemhely. Mindkét nappali szobában van televízió és internet hozzáférés (egy-egy számítógéppel, az egyik monitor nem működött). A két zuhanyozóval felszerelt fürdőszobákban csak az egyik csaptelep működött, a másikat letörték. Mindkét lakóegységhez két nevelői szoba és egy raktárhelyiség tartozik. Az igazgató tervezi mindkét egységben az egyik nevelői szoba megszüntetését és egyszemélyes lakószobává alakítását.
A földszinten található még egy nagyobb helyiség, melynek berendezése néhány polc, székek, egy boksz zsák es egy erősen használt szivacsmatrac. A szoba barátságtalan, nem tudni milyen célra épült. 
Az emeleten helyezkedik el a pszichológus szobája és egy nagy alapterületű, eredetileg „tornaszobának” készült helyiség. Itt két pingpongasztal van, de a gyermekek nem használják. Ezen a szinten van a kazánház is. A felső szint a földszintről nem belátható, a felügyelet nélkül ott tartózkodó gyermekek esetében bármi (pl. verekedés, lépcsőn való lelökés) történhet.
Az épület téglafalát festés előtt gipszkartonnal fedték be, amit a gyermekek több helyen beszakítottak, az ajtókat berúgták, az ablakot betörték. Az SZMI 2009 év eleji ellenőrzéskor készült feljegyzése szerint „a belső lakóotthoni egységek kialakítása szép, a helyiségek és berendezésük még nincsenek elhasználódva, bár kisebb sérülések adódtak.”
Az SZMI a tárgyi feltételekkel kapcsolatban felhívta a figyelmet arra is, hogy a nagy, üvegezett felületek kialakítása veszélyes lehet a pszichés problémával (pl. suicidummal) érintett gyermek esetében.
A háznak van egy belső udvara, melynek funkciója nincs. Az épületet egy 3600 négyzetméteres kert veszi körül, a téglakerítés csak néhány méteren készült el, a többit dróthálóval pótolták, amit a gondozottak sok helyen átszakítottak. Nem készült el a burkolat, az udvaron nincsenek növények, sportolásra alkalmas eszközök, a terület a befejezetlenég benyomását kelti. A 2008-ban készült szakmai program szerint az udvar „a nevelési folyamatokban nagy jelentőséggel bír, mivel mérete lehetővé teszi több funkcióra való felhasználását: a gyermekkel közösen kialakított konyhakert mellett is bőven marad hely a szabadtéri sportolási lehetőségekre.”
A másfél évvel ezelőtt nagy beruházással készült épületet felújítása szükségessé vált, azt a múlt év decemberében már megkezdték.
Az intézményben jelenleg 12 fő dolgozik, ebből 9-en a társulás alkalmazottai. Csoportonként 2-2 fő nevelő és 3-3 fő gyermekfelügyelő dolgozik, szakképzettségük a NM rendeletben foglaltaknak megfelel. Két fél státuszt a gyermekvédelmi központ munkatársai helyettesítéssel látnak el. A teljes állású pszichológus a társulás alkalmazottja. Pszichiáter fél éve, heti 8 órában – 4 óra csoportfoglalkozás, 4 óra egyéni terápia – segíti a gyermekeket. Feladatát megbízási szerződéssel látja el. Március 1-je óta heti 20 órában (fél státusz), megbízási szerződéssel két gyógypedagógust is fogalakoztat az intézmény. Egyikük kijár az otthonba, a másikat a fejlesztést igénybe vevő gyermekek keresik fel. A családgondozást heti 10 órában az egyik nevelő látja el. Csoportonként egy-egy férfi nevelő dolgozik.
A vizsgálat idején 16 férőhelyen 8 fiút és 7 lányt gondoztak. A legfiatalabb 12 éves, a legidősebb ez évben lesz nagykorú. Az egyik gyermek – egy éve – tartós szökésben van, a beadványban nevesített lány a helyszíni vizsgálatot megelőző héten szökött meg az intézményből.
A jelenlegi igazgatónak a gyermekek iratanyagainak részletes áttekintésére az idő rövidségére tekintettel nem volt lehetősége. Elsődleges feladatának a gyermekekkel való bizalmi kapcsolat kiépítését, iskoláztatásuk megoldását, szabadidejük értelmes kitöltését, a rongálások kijavításával az intézmény otthonossá tételét tartja.
Az igazgató elmondása szerint a gyermekek egy része a szakértői bizottság szakvéleménye alapján disszociális tüneteket mutató.
Az otthon átadását követően minden gyermek gyámja az intézmény akkori vezetője volt, később a feladatot a gyermekvédelmi központ egyik hivatásos gyámja vette át. A kinevezése esetén a megbízott igazgató lesz a gyermekek törvényes képviselője.
A korábbi gyakorlat szerint a tankötelezettségét minden gyermek magántanulóként teljesítette, jelenleg a helyi, illetve a szomszédos település általános iskolájába járnak ki. Két 9., illetve 10. osztályos lány Pécsen tanul.
A folyamatos összezártság, a szabadidő értelmes kitöltésének hiánya miatt a gyermekek feszültségüket az épület rongálásában vezették le. Több ízben előfordult, hogy agressziójuk a velük foglakozó felnőttek ellen irányult. A munkatársak magánindítványára a rendőrség több gyermek ellen eljárást folytat könnyű testi sértés vétsége miatt. A korábbi szakmai ellenőrzés felhívta a figyelmet a következőkre: „A szakmai működés során két alapvető elvnek kell érvényesülnie, ami a gyermek állapotának javulását eredményezheti, ezek a gyermek idejének strukturált és hasznos kitöltése  (azaz a gyermekkel minden pillanatban foglakozni kell), továbbá terápiás környezet megteremetése. Mindez azt jelenti, hogy a gyermek mindennapi tevékenységét átgondoltan kell tervezni, hogy ne legyenek üresjáratok benne, mindig foglakozzunk a gyerekkel és mindig foglakoztatva legyen. Ez segíti a terápiás légkör kialakítását, mivel nemcsak a pszichoterápia lehet terápia, hanem mindaz, amit a szakemberek tesznek a gyermekkel foglakozva. A terápiás hatás elérhető olyan eszközökkel is, mint pl. a gyermekkel közös foglalatosságok (kerti munka, sportolás, kézműves foglakozás stb.), amelyek élményeket jelenthetnek a gyermekek számára. Mindez elősegítheti a kötődés kialakulását, ami nélkül nem teremthető meg a bizalom a gyermek és a szakember között…”
A helyszíni bejárás tapasztalatai és a jelenlegi igazgató elmondása alapján a szakmai javaslatot a gyermekotthon dolgozói figyelmen kívül hagyták, a súlyos problémákkal küzdő gyermekeket gyakorlatilag magukra hagyták, így kezelhetetlenné váltak. 
A megbízott igazgató a szabadidő hasznos eltöltésére márciustól kirándulásokat tervezett (Budapest és Esztergom között hajókirándulást is), a helyi gyermekjóléti szolgálattal közösen szervezett programokon vesznek részt, voltak már moziban is. A szobák festését a gyermekek részvételével, a Bolyi Gyermekjóléti Szolgálat munkatársainak segítségével tervezték. Az igazgató tájékoztatása szerint időközben elkészültek vele.
A gondozott gyermekeket magatartásuk, kisebb-nagyobb lopások, rongálások miatt a lakótelepen élők nem fogadták be. Az igazgató tervei között szerepel kapcsolatfelvétel, a helyzet javítása.
Az ebédet az egyik megyei fenntartású fogyatékossággal élőket ellátó intézményből hozzák, a reggelit, tízórait, uzsonnát és vacsorát az intézményben készítik. Az otthonnak melegkonyhai étkeztetésre nincs és nem is volt ÁNTSZ-engedélye. A szakmai programban szerepel, hogy az önálló konyha lehetővé teszi az alapvető főzési technikák elsajátítását. A vezető a jelenleg kihasználatlan felső szintén főzőkonyhát és étkezőt szeretne kialakítani. A gyermekekkel együtt tervezett étlap, az alapanyagok közös beszerzése, az ételek elkészítésében való részvétel nem csak jóval gazdaságosabb, de a pénzbeosztás megtanulását is segíti.
Rendszeres családi kapcsolata egy gyermeknek van, néhányuknál ritka, alkalomszerű, van olyan is, akinek egyáltalán nincs. A hozzátartozók az intézményben jellemezően nem látogatják a gyermekeket. A telefonos kapcsolattartást a gyermekotthon lehetővé teszi.
A gyermekvédelmi központ gyámi-gondozói tanácsadója és a gyermekjogi képviselő havi rendszerességgel látogatja a gyermekeket.
A házirend tartalmazza a gyermekek és a dolgozók jogait és kötelességeit, a gyermekotthon működési szabályait, a szobák és a közösségi helyiségek használatának rendjét, magatartási szabályokat, a kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseket, a kimenő rendjét, az érdekképviseletet, panaszlehetőséget, a gyermekönkormányzat működését. A házirendet az épületben kifüggesztve nem láttuk, a megküldött dokumentumból nem derül ki, hogy az mikor készült, kik véleményezték, ki és mikor hagyta jóvá. Az SZMI korábban jelezte a házirend azon hiányosságait, mi szerint nem a gyermekek nyelvén íródott. Kifogásolta, hogy nem tartalmazza a gyámi-gondozói tanácsadó, a gyermekjogi képviselő, az országgyűlési biztosok, továbbá az oktatási jogok biztosa konkrét elérhetőségét. A házirendbe ezen javaslatokat nem építették be.
A házirend szerint a szakmai vezető – gyám, a gyámhivatali határozattal összhangban – alkalmanként hétvégi eltávozást engedélyezhet (legfeljebb 2 napra). Az engedélyezés a szülő, hozzátartozó írásbeli kérelmére történhet. A házirend – a gondozott gyermeke személyiségi jogaira hivatkozva – kizárja, hogy szülő, vagy hozzátartozó az intézményben töltse az éjszakát. Könnyen romló élelmiszert a gyermeknek nem lehet vinni. A kimenőről való késéseket a házirend minden esetben szankcionálja (szóbeli figyelmeztetés, kimenőmegvonás). A gyermeknek a mobiltelefonját éjszakára le kell adnia, a szobák díszítését a házirend nevelői segítséghez és engedélyhez köti.
A rendelkezésemre bocsátott szakmai program 2008-ban készült, a szakmai ellenőrzés során javasolt változásokat nem tartalmazza.
A beadványban nevesített gyermekkel kapcsolatban az intézményvezető egyetértett azzal, hogy a lányt nem az állapotának megfelelő intézménybe helyezték. A lány pszichés állapota minisztériumi fenntartású intézménybe való elhelyezését indokolja. Az Esztergomi Gyermekotthonban való elhelyezés folyamatban van, férőhely hiányában azonban csak a tanév befejezését követően nyílik rá lehetőség. 
A gyermek egyéni gondozási-nevelési terve 2009. április 6-án készült. A csoportvezető nevelő a szülőket a terv készítésébe nem próbálta bevonni, ennek okát nem indokolja. A terv tartalmazza a gyermek háziorvosának nevét, elérhetőségét. Feladatként szerepel az állandóan szedett gyógyszerek beadása, kontrollja, felírása. A gyógyszerek hatásának folyamatos ellenőrzése, hatásának megfigyelése. A terv szerint a gyógyszerszedés az intézményben biztosított. A gyermek mentálhigiénés és pszichés ellátása – ugyancsak az intézmény területén – saját pszichiáter és pszichológus felügyelet mellett biztosított. A felelősök között – egyebek mellett – pszichiáter is szerepel. A rendelkezésemre álló adatok és információk szerint a terv készítésekor az intézmény nem foglalkoztatott pszichiátert, a terv a háziorvoson kívül más orvos, így pszichiáter nevét, elérhetőségét nem tartalmazza. A szabadidő hasznos eltöltésére érdekében a tervkészítő a választási lehetőségek felkínálását, eszközök, lehetőségek biztosítását tartja fontosnak. Feladatnak tartja a megfelelő hobbi megtalálását és az ehhez szükséges feltételek megteremtését.
Ez év január 6-án a csoportnevelő feljegyezte, hogy mindennél fontosabbnak tartja a gyermek folyamatos pszichiátriai felügyeletét, a családdal való kapcsolattartást és a szocializációs minták beépítését. Ugyanezen a napon pszichológus is hasonló javaslatot tett, az ő aláírása azonban a terven nem szerepel. A gondozási terven egyéb módosítás, bővítés nem található.

A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Az Obtv. 16. § (2) bekezdése alapján az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat. A hivatkozott törvény 29. § (1) bekezdésének a) pontja értelmében a közigazgatási feladatot ellátó szerv hatóságnak minősül. Tekintettel arra, hogy gyermekvédelmi szakellátás intézményei közigazgatási feladatotokat látnak el, tevékenységük vizsgálata ombudsmani hatáskörbe tartozik.
Az Alkotmány általános rendelkezései között található 16. §-a szerint „a Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit”.
Az Alkotmánybíróság szerint az Alkotmány 16. §-a állami kötelezettséget állapít meg az ifjúság létbiztonsága, oktatása és nevelése, valamint érdekeinek védelme tekintetében. Ez a rendelkezés azonban önmagában alanyi alapjogot nem tartalmaz konkrét állami szolgáltatásokra. A jogalkotó szervek számára széles mozgásteret biztosít az ifjúság létbiztonságát, oktatását és nevelését, valamint érdekének védelmét szolgáló támogatási formák meghatározásában. 
A gyermeki jogok konkrét megfogalmazását – a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában foglaltak nyomán – az alapvető jogokról és kötelességekről szóló fejezetben az Alkotmány 67. § (1) bekezdése tartalmazza: „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.”
A gyermek ember, akit minden alkotmányos alapvető jog megillet, de ahhoz, hogy e jogokkal élni is tudjon, biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt a felnőtté váláshoz. Az Alkotmány 67. § (1) bekezdése ezt a család (szülők), a társadalom és az állam kötelezettségévé teszi. [995/B/1990. AB határozat]
Az állam a gyermekek jogainak az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében biztosított érvényesülését a 16. §-ban előírt kötelezettségek teljesítésével tudja hatékonyan szolgálni. Az állam oldalán a gyermeki jogok érvényesítése jogi aktivizmust kíván meg. Ennek érdekében a jogalkotó feladta az egyes jogágak intézmény- és eszközrendszerének olyan alakítása, ami lehetővé teszi a 16. §-ban foglalt államcél és a gyermeki jogok biztosításának összehangolását. [1091/B/1999. AB határozat]
A Gyermekjogi Egyezmény részes államaként Magyarország nem csupán a gyermekkel foglalkozó és védelmét biztosító intézmények létesítésre vállalt kötelezettséget. A gyermekvédelmi intézményekben biztosítani kell a jogszabályoknak megfelelő szakmai létszámot, szakértelmet, biztonságot, az egészséges környezetet. A jogszabályban előírt ellenőrzési kötelezettség nem mellőzhető.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam (…) kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. [9/1992. (I. 30.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette a jogalkalmazói magatartás előre kiszámíthatóságát.
A Gyvt. 104. § (1) bekezdésének e) pontja alapján a fenntartó köteles ellenőrzi és évente egy alkalommal értékelni a gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet, a szakmai munka eredményességét, a szakmai program végrehajtását, valamint a gazdálkodás szabályszerűségét és hatékonyságát.
Megállapítottam, hogy a fenntartó azáltal, hogy ellenőrzési kötelezettségét elmulasztotta, visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonsággal összefüggésben, továbbá sértette a gyermekvédelmi gondoskodásban élő gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogát is.
A Gyvt. az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek jogaként nevesíti az életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodó állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó nevelést. Az NM rendelet 85. § (5) bekezdése szerint a gondozott gyermek környezete állandóságának biztosítása az ellátást nyújtó kötelezettsége.
Megállapítottam, hogy az intézményt a 2008. októberi átadása óta a negyedik igazgató vezeti, a munkatársak fluktuációja jelentős, a vizsgálat idején a gyermekek törvényes képviseletét hivatásos gyám látta el. A gyámi feladatok (gondozás, nevelés, törvényes képviselet, vagyonkezelés) ellátása a gyermekotthon vezetőjének törvényi kötelezettsége. A gyermekvédelmi törvény célja a gyámi feladatok gyermekotthon vezetőhöz való telepítésével az volt, hogy a gyermekkel napi kapcsolatban lévő, őt közelről ismerő személy lássa el – a gyámnevezés, gyámságból való kizárás kivételével – a szülői felügyelet részjogosítványait. Ezen cél csorbul azáltal, hogy a gyakori vezetőváltás miatt a gondozottak részére hivatásos gyám kirendelése vált szükségessé.
A családi gondoskodást nélkülöző gyermekek számára az állandóságot és a biztonságot elsősorban a velük foglakozó szakemberek jelentik, a személyükben való gyakori változással sérülnek a gyermeki jogok, ami visszásságot okoz az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében deklarált alapjoggal összefüggésben. 
Az NM rendelet szerint a speciális ellátást igénylő gyermekcsoportban két nevelő, míg a „normál” szükségletű gyermekeket gondozó csoportokban egy nevelő alkalmazása szükséges. Képesítési előírások tekintetében nincs eltérés a „normál”, illetve speciális gyermekcsoportokban dolgozók között. Jogszabály a speciális otthonokban való alkalmazást nem köti gyermekvédelmi gyakorlathoz és külön az e feladat ellátására vonatkozó felkészítő tanfolyam elvégzéséhez sem. Tapasztalataim, és a gyermekvédelmi szakmával folytatott konzultációk alapján a szakmai gyakorlat nélkül a munkát speciális csoportban kezdő, a feladatra megfelelően fel nem készített munkavállalók a súlyos magatartászavarral, pszichoaktív szerrel küzdő, pszichés tüneteket mutató gyermekek problémáit nem tudják kezelni. Sok esetben a gyermekkel közvetlenül foglakozók félnek a speciális csoportokban dolgozni, nem tudnak mit kezdeni a kamaszkorú, esetleg már javítóintézetet, vagy fiatalkorúak börtönét megjárt gondozottakkal. (OBH 1685/2007,. AJB 172/2010.)
Egyetértve az SZMI szakvéleményével magam is elengedhetetlennek tartom a pszichés problémákkal küzdő gyermekek részére a terápiás környezet megteremtését, terápiás célzatú folyamatos foglakoztatásukat, szabadidejük értelmes és tartalmas kitöltését. Megállapítható, hogy a gyermekek napjaik nagyobb részét csellengéssel töltötték, nem vonták be őket a háztartási, házkörüli munkákba, sporttevékenységet a gyermekotthon udvarán nem tudtak folytatni, állapotukból és az „üresjáratokból” adódó feszültéséget az épület rongálásában, egymás és a felnőttek ellen irányuló agresszióban élték ki. 
A speciális ellátást igénylő gyermekek fokozott védelme, állapotukhoz és szükségleteihez igazodó foglalkoztatása, szocializációjuk és reszocializációjuk az erre a feladatra kiválasztott és felkészített szakemberek hiányában nem biztosítható, ezáltal sérül a speciális ellátást igénylő gyermeknek az őt az állam és a társadalom részéről megillető védelemhez és gondoskodáshoz fűződő joga.
Megállapítható, hogy az épületet kifejezetten súlyos pszichés problémákkal küzdő, speciális ellátást igénylő gyermekek gondozására, nevelésre tervezték. A beruházás költsége meghaladta a 80 millió forintot. Az NM rendelet 126. § (9) bekezdése alapján – a lakótérhez kapcsolódó, de attól zárhatóan elválasztott, önálló lakószobából, fürdőszobából és WC-ből álló – biztonsági elkülönítőt úgy kell kialakítani, hogy az abban tartózkodó gyermek ne tehessen magában kárt. Megállapítható, hogy sem a tervezésekor, sem az építkezés során sem kérték tanácsot a szociális és gyámhivataltól, az SZMI-től, az biztonsági elkülönítő használatában már gyakorlatot szerzett intézményektől, emiatt épület átadását követő néhány hónapon belül a biztonsági elkülönítőt – többletköltséggel – gyakorlatilag teljesen át kellett alakítani. A tervezésnél figyelmen kívül hagyták, hogy az épület emeleti része a földszintről nem belátható, ott pszichés problémával küzdő gyermek egyedül nem hagyható. Ésszerűtlen a tornaszoba emeletre való elhelyezése is, ugyanis a gondozottak problématípusából adóan vélelmezhető volt agresszív reakció előfordulása. Erre tekintettel a falak könnyen sérülő gipszkartonnal való burkolására, a nagy üvegfelületekre sincs magyarázat. Nem készültek el a tervezett beépített szekrények, a kerítés, az udvar beépítetlen maradt, nincs konyhakert és a sportpálya sem. Bár az épület adottságai lehetővé tennék, nem alakítottak ki főzőkonyhát.
A hatáskörömet szabályozó törvény nem teszi számomra lehetővé a pályázati erőforrások megfelelő felhasználásának ellenőrzését, ezzel összefüggésben alapvető jogokkal összefüggő visszásság feltárását. A helyszíni vizsgálat tapasztalatai, továbbá a korábbi ellenőrzési anyagok alapján a szakmai szempontok figyelmen kívül hagyásával, hiányosan elkészült, egyes részeiben befejezetlen gyermekotthon tekintetében azonban a speciális ellátást igénylő gyermekek kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz való alkotmányos jogával összefüggő visszásságot állapítottam meg.
Az NM rendelet 112. § (1) bekezdésének d) pontja szerint a házirend kötelezően tartalmazza a panaszjog érvényesítésének módját. Megállapítottam, hogy a gyermekotthon házirendje az SZMI felhívása ellenére sem tartalmazza a gyermekjogi képviselő, a gyámi-gondozói tanácsadó, az országgyűlési biztosok és az oktatási jogok biztosa elérhetőségét. A hivatkozott szakasz (2) bekezdése rendelkezik arról, hogy a házirendet az igazgató – a nevelőtestület, valamint a gyermekönkormányzat véleményének figyelembevételével és az intézményben működő érdek-képviseleti fórum egyetértésével – hagyja jóvá. A házirend sem az elkészülés idejét, sem a véleményezők, sem az igazgató aláírását nem tartalmazza. A (3) bekezdés előírása alapján a házirend egy példányát a gyermekotthonban jól látható helyen ki kell függeszteni. Ezen előírás nem teljesült. A szakmai programba a javasolt változásokat nem építették be, azt nem aktualizálták. Mindez visszásságot okoz a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével, valamint a gyermekek kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggésben.
A házirend rendelkezik arról, hogy a gyám – a gyámhivatali határozattal összhangban – alkalmanként hétvégi eltávozást engedélyezhet. Az engedélyezés a szülő, hozzátartozó írásbeli kérelmére történhet. Az NM rendelet 87. § (1) bekezdése szerint a kapcsolattartásra jogosult és a gondozott gyermek kapcsolattartását a gyámhivatal határozata alapozza meg. A gyámhivatal határozatban engedélyezi a kapcsolattartást, azt a szülőnek a gyermekotthon vezetőjétől nem kell külön kérnie. A 87. § (3) bekezdés szerint az eltávozásra, szabadságra vitel alkalmankénti időpontját és módját határozza meg a gyermekotthon házirendje, ahhoz kell a kapcsolattartásra jogosult szülőnek alkalmazkodnia. A kapcsolattartás alapvető gyermeki jog, annak idejéről, helyéről, korlátozásáról, szüneteltetéséről, megvonásról csak a gyámhivatal, illetve bíróság dönthet.
Megállapítottam, hogy a kapcsolattartás házirendben való feltételhez kötése visszásságot okoz az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében foglalt alapjoggal összefüggésben.
A gyermekotthon a dél-dunántúli régióból fogad gyermekeket, alapterülete lehetővé tenné – ahogyan arra a minisztériumi fenntartású gyermekotthonokban is láttunk példát –, hogy a gyermek szülője számára éjszakai szállást biztosítsanak. A regionális ellátás, a szülők anyagi helyzete alkalmanként indokolttá teheti az éjszakai ott tartózkodásra vonatkozó kérelem teljesítését, annak házirendben való kizárása nem elfogadható. (AJB 4883/2009.)
A minimális késés minden esetben való szankcionálása, a mobil telefon éjszakára való leadásának kötelezettsége a gyermekek és a szakemberek közötti bizalomhiányra utal. Nem értelmezhető a könnyen romló élelmiszer bevitelének tilalma sem, ugyanis a legfeljebb 16 gyermeket ellátó gyermekotthonban egy születésnapi torta bevitele, együttes elfogyasztásának közös élménye éppen a gyermek és felnőttek együvé tartozásának érzését segítheti elő.
Az ellátás megkezdésekor el kell készíteni a gondozott gyermekre vonatkozó egyéni gondozási-nevelési programot tartalmazó egyéni gondozási-nevelési tervet. Az egyéni gondozási-nevelési terv célja az egyéni elhelyezési terv megvalósulását biztosító gondozással, neveléssel kapcsolatos feladatok részletes megtervezése és az abban részt vevő szakemberek közötti munkamegosztás meghatározása. A terv elkészítésekor – egyebek mellett – figyelemmel kell lenni a gyermek nevelésében, gondozásában korábban részt vett szakemberek véleményére, a gondozott gyermekkel és szülőjével folytatott személyes beszélgetés során szerzett tapasztalatokra. Az egyéni gondozási-nevelési terv kidolgozásába be kell vonni az ítélőképessége birtokában levő gondozott gyermeket, szülőjét. [NM rendelet 84. (1), (2)] Az NM rendelet 84. § (4) bekezdése szerint az ellátást nyújtónak kell gondoskodnia arról, hogy a gondozott gyermek hozzájusson a korának és képességeinek megfelelő oktatáshoz, szakképzéshez, továbbá a tanulmányi lemaradása megszüntetéséhez szükséges segítséghez, a szabadideje hasznos és tartalmas eltöltéséhez szükséges feltételekhez.
Megállapítottam, hogy az egyéni gondozási–nevelési terv készítésébe sem a gyermeket, sem a szülőjét, sem a vele korábban foglakozó szakembereket nem vonták be. A gyermekkel pszichiáter a tervben foglaltakkal ellentétben nem foglakozott, szabadideje hasznos eltöltéséhez – a többi gyermekhez hasonlóan – segítséget nem kapott.
Összességében megállapítottam, hogy a beadványban nevesített gyermek védelemhez és gondoskodáshoz, továbbá a lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő joga sérül azáltal, hogy az állapotához igazodó ellátást nem kapja meg, és arra csak ez év őszén – az SZMM Esztergomi Gyermekotthonban való férőhely felszabadulást követően – nyílik lehetőség.

Intézkedéseim
Az Obtv. 20. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján a Dél-dunántúli Önkormányzati Regionális Társulás elnökének ajánlom, hogy a jövőben tegyen eleget a Gyvt. 104. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt ellenőrzési kötelezettségének, gondoskodjon az épület helyiségeinek megfelelő berendezéséről, az udvar bekerítéséről, a sportpálya, estlegesen konyhakert létesítéséről. Kérem, hogy vizsgálja meg, miként tudja biztosítani az intézmény dolgozói számára a szupervízión való részvételt. 
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján a gyermekotthon igazgatójánál kezdeményezem, hogy a szakmai javaslatok figyelembevételével gondoskodjon a házirend és a szakmai program átdolgozásáról, a házirend kifüggesztéséről.
Az Obtv. 25. §-a alapján javaslom a szociális és munkaügyi miniszternek, fontolja meg az NM rendelet kiegészítését azzal, hogy a speciális csoportokban csak gyermekvédelmi gyakorlatot szerzett, a speciális ellátási feladatokra felkészítő képzésen részt vett szakdolgozót lehessen alkalmazni.

Budapest, 2010. május 3.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az Alkalmazott jogszabályok
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.

1991. évi LXIV. törvény a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
3. cikk: 1. A szociális védelem köz- és magánintézményei, a bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenek felett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban.
3. Az Egyezményben részes államok gondoskodnak arról, hogy a gyermekkel foglalkozó és védelmét biztosító intézmények, hivatalok és létesítmények működése megfeleljen az illetékes hatóságok által megállapított szabályoknak, különösen a biztonság és az egészség területén, valamint ezek személyzeti létszámával és szakértelmével, továbbá a megfelelő ellenőrzés meglétével kapcsolatban.
42 cikk: A részes államok kötelezik magukat, hogy az Egyezmény elveit és rendelkezéseit hatékony és arra alkalmas eszközökkel a felnőttek és a gyermekek széles körében ismertetik.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodóan a) állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó teljes körű ellátásban, gondozásban, - nemzetiségi, etnikai és vallási hovatartozását figyelembe vevő - megfelelő nevelésben, oktatásban részesüljön,
(4) A speciális gyermekotthonban elhelyezett gyermek a) egészségügyi ellátására, személyisége korrekciójához szükséges terápiára az állapotának megfelelő és a többi gyermek biztonságát védő módon, továbbá b) gondozása és nevelése során jogait, személyes szabadságát korlátozó intézkedés alkalmazására csak feltétlenül indokolt esetben önmaga vagy mások veszélyeztetése esetén kerülhet sor.
11/A. § (1) A gyermekjogi képviselő ellátja a gyermekvédelmi gondoskodásban részesülő gyermek e törvényben meghatározott jogainak védelmét, és segíti a gyermeket jogai megismerésében és érvényesítésében, valamint kötelességei megismerésében és teljesítésében. A gyermekjogi képviselő kiemelt figyelmet fordít a különleges vagy speciális ellátást igénylő gyermek védelmére.
53. § (1) Otthont nyújtó ellátás keretében biztosítani kell az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára a) a 45. § (1) bekezdése szerinti teljes körű ellátást, b) a családi környezetébe történő visszahelyezését előkészítő, családi kapcsolatainak ápolását segítő családgondozást, vagy ha ez nem lehetséges, az örökbefogadásának elősegítését, c) a családjába történő visszailleszkedéshez, önálló életének megkezdéséhez szükséges utógondozást.
(2) Az otthont nyújtó ellátás keretében b) speciális ellátást kell biztosítani ba) a súlyos személyiségfejlődési zavarokkal küzdő, illetve súlyos pszichotikus vagy neurotikus tüneteket mutató (a továbbiakban együtt: súlyos pszichés tüneteket mutató) gyermek, bb) a súlyos beilleszkedési zavarokat vagy súlyos antiszociális magatartást tanúsító gyermekkorú elkövető (a továbbiakban: súlyos disszociális tüneteket mutató) [a ba) és a bb) pont a továbbiakban együtt: súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató gyermek], bc) az alkohol, drog és egyéb pszichoaktív szerekkel küzdő (a továbbiakban: pszichoaktív szerekkel küzdő) gyermek számára.
Az otthont nyújtó ellátás során a gyermekek helyzetét folyamatosan figyelemmel kell kísérni, illetve az e törvényben meghatározott megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleménye alapján évente, a három éven aluli gyermek esetében félévente felül kell vizsgálni.
(3) A speciális ellátás kiterjed a gyermek korához, állapotához és szükségleteihez igazodó oktatásra, szakképzésre, foglalkoztatásra, valamint ápolására, szocializációjára és reszocializációjára, továbbá habilitációs és rehabilitációs kezelésére is.
57. § (1) A gyermekotthon a) otthont nyújtó ellátást biztosít az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára…
(2) A gyermekotthon befogadja a) az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt gyermekét, b) a 46. § szerint ellátást igénylő gyermeket legfeljebb három napra, és a gyermek helyzetének rendezése érdekében kezdeményezi a szükséges intézkedéseket, c) a tartós betegsége, illetve fogyatékossága miatt ellátást igénylő, első életévét be nem töltött gyermeket, d) az otthont nyújtó ellátás keretében - ideiglenes jelleggel - azon átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermeket, aki gondozási helyéről önkényesen eltávozott és kezdeményezi a szükséges intézkedéseket.
(3) A gyermekotthon az (1) és (2) bekezdésben foglaltak érdekében a) gondoskodik az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és tartós nevelésbe vett gyermek felvételérő, és erről tájékoztatja a gyámhivatalt, a gyermekjóléti szolgálatot és a területi gyermekvédelmi szakszolgálatot, b) gondoskodik az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt, valamint az átmeneti gondozásban részesülő gyermekének felvételéről, és erről értesíti a területi gyermekvédelmi szakszolgálatot, c) biztosítja az otthont nyújtó ellátást, a gyámhivatal által jóváhagyott egyéni elhelyezési terv, valamint az általa elkészített egyéni gondozási-nevelési terv szerint,
d) biztosítja továbbá a gyámhivatal határozata alapján a gyámi feladatok ellátását és az otthont nyújtó ellátás rendszeres felülvizsgálatának előkészítését, és ennek megfelelően da) elősegíti a gyermek és családja kapcsolattartását, a gyermek családjába történő visszatérését, ennek érdekében együttműködik a családdal, a gyermekjóléti szolgálattal, a területi gyermekvédelmi szakszolgálattal, valamint a gyámhivatallal, db) rendszeresen tájékoztatja a gyámhivatalt a gyermek és a szülő kapcsolattartásáról a gyermek örökbefogadhatónak nyilvánítása érdekében, dc) elősegíti a gyermek vallási vagy lelkiismereti meggyőződésének szabad megválasztását, kinyilvánítását, gyakorlását, hit- és vallásoktatásban való részvételét, dd) felkészíti a gyermeket a családi életre és az önálló életvezetésre, de) elősegíti, hogy a gyermek iskolai tanulmányai sikeres befejezésével, szakképzettség megszerzésével, illetve előtakarékossággal készüljön az önálló életre, df) utógondozást biztosít a volt átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermekeknek, illetve az utógondozói ellátásban részesült fiatal felnőttnek.
(5) A gyermekotthon a területi szükségletekhez, valamint a külön jogszabályban meghatározott szakmai szabályokhoz igazodóan alakítja ki szervezetét, nevelési-gondozási rendszerét, a nevelés célját, alapelveit és módszereit tartalmazó szakmai programját.
58. § (1) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermekeknek nyújt gondoskodást, szocializációt és reszocializációt, valamint habilitációt és rehabilitációt.
(2) A speciális gyermekotthonban vagy a gyermekotthon speciális csoportjában a gyermek teljes körű ellátásának időtartama csak kivételesen indokolt esetben haladhatja meg a két évet.
(3) A speciális gyermekotthon a szükséges személyi és tárgyi feltételek megléte esetén bentlakásos ellátás keretében végezheti a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság felkérésére a gyermek személyiségvizsgálatát.
(4) A tartósan beteg, illetve fogyatékos, valamint kora miatt különleges ellátást igénylő gyermek gondozását, ellátását, habilitációját és rehabilitációját - a Kt. szerinti szakértői és rehabilitációs bizottság szakértői véleménye alapján - az erre a célra létrehozott különleges gyermekotthon vagy az átmeneti és tartós nevelésbe vett gyermek teljes körű ellátását nyújtó gyermekotthon vagy gyermekotthoni csoport biztosítja, feltéve, ha állapota nem indokolja az Szt. hatálya alá tartozó fogyatékosok vagy pszichiátriai betegek otthonában való elhelyezését, vagy az elhelyezés férőhely hiányában nem lehetséges.
59. § (1) A gyermekotthon legalább 12, de legfeljebb 48 - önálló lakóegységben elhelyezett - gyermek otthont nyújtó ellátását biztosítja.
(2) A lakásotthon olyan gyermekotthon, amely legfeljebb 12 gyermek otthont nyújtó ellátását biztosítja önálló lakásban vagy családi házban, családias körülmények között.
(3) A tartósan beteg, illetőleg fogyatékos, valamint kora miatt különleges ellátást igénylő gyermek, illetve a súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermek speciális ellátását, gondozását, habilitációját és rehabilitációját biztosító gyermekotthonok eltérő csoportlétszámát külön jogszabály határozza meg.
 (5) Ha a speciális gyermekotthon kizárólag speciális szükségletű gyermek vizsgálatát végzi bentlakásos ellátás formájában, a gyermekotthon vizsgálóotthonként is működhet.
81/A. § (1) Ha az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek egészségi vagy pszichés állapota következtében saját vagy mások életét, egészségét közvetlenül veszélyeztető magatartást tanúsít és ez csak teljes körű ellátásának azonnali, zárt körülmények közötti felügyeletével hárítható el, a speciális gyermekotthon vezetője a gyermeket személyes szabadságában korlátozhatja.
84. § (2) Gyámi feladatokat lát el a nevelőszülő - feltéve, ha a gyámságot vállalja - továbbá a gyermekotthon vezetője. A miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) speciális gyermekotthonának vezetője az otthonban elhelyezett gyermekek gyámjául nem rendelhető.
85. § (1) Ha a gyámságot a 84. § (2) bekezdésében meghatározott gyám látja el, a gyámra az e törvényben meghatározott kivételekkel a Csjt. gyámságra vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
(2) Ha a gyámi feladatokat a gyámhivatal által kirendelt nevelőszülő vagy a gyermekotthon vezetője látja el, a gyám a gyermek gondozója, nevelője, törvényes képviselője és ha a gyámhivatal a nevelőszülőt erre felhatalmazta - vagyonának a kezelője.

96. § (1) A helyi önkormányzat az e törvényben meghatározott személyes gondoskodást nyújtó ellátást a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 81. § (1) bekezdése szerint, valamint a több önkormányzat illetékességi területére kiterjedő intézményi ellátási kötelezettségnek és a 94/A. §-nak a figyelembevételével más szervvel, személlyel kötött ellátási szerződés útján, illetve társulásban biztosítja.
104. § (1) A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet ellátó állami és nem állami intézmény fenntartója
e) ellenőrzi és évente egy alkalommal értékeli a szakmai munka eredményességét, a szakmai program végrehajtását, valamint a gazdálkodás szabályszerűségét és hatékonyságát,

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM. rendelet) 
74. § A szakellátás keretében az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek (a továbbiakban: gondozott gyermek) számára biztosítani kell az otthont nyújtó ellátást, illetve a szakellátást más okból igénylő gyermek teljes körű ellátását, valamint a fiatal felnőtt utógondozói ellátását, gondoskodni kell továbbá a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatásról.
75. § (1) Az otthont nyújtó ellátásban részesülő gondozott gyermek számára a) teljes körű ellátást [Gyvt. 45. § (1) bekezdés], b) családgondozást vagy ha ez nem lehetséges, az örökbefogadásának elősegítését [Gyvt. 53. § (1) bekezdés b) pont], illetvec) utógondozást [Gyvt. 53. § (1) bekezdés c) pont] kell biztosítani.
(2) A teljes körű ellátás keretében a gondozott gyermek számára a) lakhatási lehetőséget, valamint legalább a 76-82. §-okban meghatározott ellátást, továbbá b) testi, értelmi, érzelmi, erkölcsi fejlődését elősegítő, életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő - a 83-84. §-okban meghatározott - nevelést, gondozást kell nyújtani.
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően.
(2) Ha a gondozott gyermek egészségi állapota indokolja, részére az orvos előírásainak megfelelő étkezést kell biztosítani.
77. § (1) A teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat gyermekenként legalább 6 váltás fehérneműt, valamint 3 váltás hálóruhát, továbbá az évszaknak megfelelő legalább 2 váltás hétköznapi (otthoni és utcai) felsőruhát és cipőt, valamint alkalmi és sportruházatot tartalmaz.
(2) A ruházat tisztításáról, javításáról az ellátást nyújtó gondoskodik, amelybe olyan mértékben vonja be a gondozott gyermeket, amely életkorának megfelelően tőle elvárható.
(3) Az ellátást nyújtó a gondozott gyermek szükségletei, valamint a ruházat elhasználódása szerint gondoskodik a ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.
78. § A személyi higiéné biztosítása, valamint a textíliával való ellátás keretében gyermekenként biztosítani kell legalább a) a mindennapos tisztálkodáshoz, testápoláshoz szükséges feltételeket, tisztálkodási és testápolási szereket, valamint textíliákat, b) a csecsemők és kisgyermekek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket,
c) 3 váltás ágyneműt.
79. § (1) Az iskolai oktatásban, szakképzésben részt vevő, felsőfokú tanulmányokat folytató gondozott gyermek számára biztosítani kell az első szakképzettség megszerzéséhez szükséges tandíjat, a tankönyveket, tanszereket és egyéb iskolai felszereléseket, valamint utazó- és kézitáskát, továbbá az iskolába járással kapcsolatban felmerülő költségeket.
(2) A gondozott gyermek számára biztosítani kell a felzárkóztatás, illetve a tehetségfejlesztés költségeit.
(3) A gondozott gyermek részére biztosítani kell olyan eszközöket - különösen jegyet, bérletet az utazáshoz, postai költségeket a levelezéshez és a telefonáláshoz -, amelyek segítségével hozzátartozóival, illetve a gyámságát ellátó személlyel kapcsolatot tarthat.
80. § (1) A gondozott gyermek szabadidejének hasznos eltöltése érdekében az ellátást nyújtó gondoskodik a kulturálódáshoz, játékhoz, sporthoz szükséges eszközökről.
(2) Az ellátást nyújtó gondoskodik a szabadidős tevékenységekhez szükséges és indokolt költségekről.
81. § A különleges vagy speciális ellátásra szoruló gondozott gyermek számára a fejlődéséhez, illetve fejlesztéséhez, a gyógyulásához, rehabilitációjához, terápiájához szükséges és indokolt eszközök beszerzéséről a fenntartó gondoskodik.
83. § (1) A gondozás, nevelés célja, hogy a gondozott gyermek testileg, értelmileg, érzelmileg, erkölcsileg korának és képességeinek megfelelően fejlődjék, személyisége a lehető legteljesebb módon kibontakozzék, és képessé váljon a vérszerinti családjába való visszailleszkedésre, vagy nevelőszülői, illetve örökbefogadó családba történő beilleszkedésre, vagy az önálló életvitelre. E cél érdekében a gondozását, nevelését, ellátását végző személyek kötelesek együttműködni egymással, valamint mindazon intézményekkel, amelyek a gondozott gyermekkel foglalkoznak.
(2) A fogyatékos gondozott gyermek számára az emberi méltóságát biztosító, képességeihez igazodó, és azokat a lehető legteljesebb mértékben kibontakoztató gondozást, nevelést kell biztosítani.
84. § (1) Az ellátás megkezdésekor a rendelkezésre álló dokumentáció alapján, a gyermekvédelmi nyilvántartás megfelelő adatlapját kitöltve, el kell készíteni a gondozott gyermekre vonatkozó egyéni gondozási-nevelési programot tartalmazó egyéni gondozási-nevelési tervet. Az egyéni gondozási-nevelési terv célja az egyéni elhelyezési terv megvalósulását biztosító gondozással, neveléssel kapcsolatos feladatok részletes megtervezése és az abban részt vevő szakemberek közötti munkamegosztás meghatározása. A terv elkészítésekor figyelemmel kell lenni különösen a) a gyermekjóléti szolgálat által az alapellátás, illetve a védelembe vétel során készített egyéni gondozási tervre, b) a gyermekvédelmi gondoskodást szükségessé tevő okokra, c) a gondozott gyermek gondozási helyének kijelölése tárgyában készített elhelyezési javaslatra, ezen belül kiemelten a gyermek személyiségvizsgálatának eredményére, illetve az egyéb szakvéleményekre, d) az egyéni elhelyezési tervre, e) a gyermek nevelésében, gondozásában korábban részt vett szakemberek véleményére, f) a gondozott gyermekkel és szülőjével folytatott személyes beszélgetés során szerzett tapasztalatokra, g) egyéb, a gondozott gyermek nevelése, gondozása szempontjából jelentős körülményre. (2) Az egyéni gondozási-nevelési terv kidolgozásába be kell vonni az ítélőképessége birtokában levő gondozott gyermeket, szülőjét (törvényes képviselőjét), illetve gondozóját.
(3) Az ellátást nyújtónak az egyéni gondozási-nevelési terv alapján ellátandó feladatai különösen az alábbiak: a) testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődést biztosító, családpótló ellátásban, a szülői gondoskodást helyettesítő védelemben részesíti a gondozott gyermeket, b) felkészíti a gondozott gyermeket a családjába való visszailleszkedésre, illetve nevelő- vagy örökbefogadó családba való beilleszkedésre, valamint az önálló életkezdésre és életvitelre, a pályaválasztásra, a munkavállalásra.
(4) Az ellátást nyújtó a) gondoskodik arról, hogy a gondozott gyermek hozzájusson aa) a megelőző és gyógyító egészségügyi ellátáshoz, valamint az előírt gyógyszerekhez és gyógyászati segédeszközökhöz, ab) a terápiához, amely személyisége korrekciójához, az őt ért lelki sérülések gyógyításához szükséges,ac) a külön jogszabályban meghatározott szakértői bizottság javaslatának megfelelő gyógypedagógiai ellátáshoz,
ad) a korának és képességeinek megfelelő oktatáshoz, szakképzéshez, továbbá a tanulmányi lemaradásai megszüntetéséhez szükséges segítséghez, illetve azokhoz a feltételekhez, amelyek biztosítják tehetsége, képességei megfelelő kibontakoztatását, ae) a szellemi és erkölcsi fejlődését szolgáló, kulturális értékekhez, tájékoztatáshoz, a médiának az ismeretek bővítését szolgáló, erőszakmentes műsoraihoz, af) a szabadideje hasznos és tartalmas eltöltéséhez szükséges feltételekhez, ag) szórakoztató, művészeti és kulturális tevékenységekhez; b) kapcsolatot tart a gondozott gyermek oktatását, szakképzését végző nevelési-oktatási intézménnyel, továbbá a szakmai gyakorlatát, illetve foglalkoztatását biztosító munkahellyel, valamint a munkanélkülieket támogató munkaügyi központtal, és ennek keretében ba) fogadóórákon, szülői értekezleteken tájékozódik a gondozott gyermek iskolai előmeneteléről,
bb) érdeklődik a munkahelyen a beilleszkedéséről, munkavégzéséről, bc) rendszeresen tájékozódik a munkaügyi központban a munka- és az átképzési lehetőségekről; c) a gondozott gyermeket az önálló életvitelre, a családi háztartás vezetésére történő felkészítése érdekében életkorának megfelelően bevonja ca) a háztartási teendők végzésébe, cb) a családi gazdálkodás megtervezésébe, cc) a pénzkezelésbe.
85. § (1) Az ellátást nyújtó megteremti annak a lehetőségét, hogy a gondozott gyermek véleményt nyilváníthasson a számára nyújtott ellátásról és nevelésről, illetve a személyét érintő ügyekről, továbbá gondoskodik arról, hogy a gyermek véleményét a gondozás, nevelés során - korára, fejlettségi szintjére tekintettel - figyelembe vegyék.
(2) Az ellátást nyújtó a gondozás, nevelés során figyelembe veszi a gondozott gyermek szülőjének (törvényes képviselőjének) a gyermek személyét és ellátását érintő véleményét.
(3) Az ellátást nyújtó lehetővé teszi, hogy a gondozott gyermek szabadon gyakorolhassa vallását, továbbá vallásoktatáson vehessen részt.
(4) Elő kell segíteni, hogy a nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozó gondozott gyermek megőrizhesse kisebbségi önazonosságát, ápolhassa hagyományait, hozzájuthasson a kisebbség kulturális értékeihez.
(5) Az ellátást nyújtó biztosítja a) gondozott gyermek környezetének állandóságát, b) a gondozott gyermek személyes tárgyainak elhelyezését, c) azt, hogy a gondozott gyermekről évente legalább egy alkalommal fénykép készüljön.
86. § (1) Ha a gondozott, illetve egyéb okból ellátásra befogadott gyermek engedély nélkül eltávozott a gondozási helyéről vagy oda a számára előírt időpontban nem tért vissza (továbbiakban együtt: eltűnt gyermek), az ellátást nyújtó megkíséreli felkutatni a tartózkodási helyét.
(3) Az ellátást nyújtó jelzi a gyámhivatalnak, ha megítélése szerint a hozzátartozó a kapcsolattartás során a gondozott gyermek személyiségfejlődését hátrányosan befolyásolja, illetve ha kapcsolattartási jogával a gondozott gyermek vagy az ellátást nyújtó sérelmére visszaél.
89. § (1) A gondozott gyermek és családja közötti kapcsolat ápolása, a családnak a gyermek visszafogadására alkalmassá tétele érdekében a gyermekotthon, a nevelőszülői hálózatot működtető, illetve a szakszolgálat családgondozója együttműködik az illetékes gyermekjóléti szolgálat családgondozójával. A családgondozást az egyéni elhelyezési terv szerint kell végezni.
(2) A családgondozó a gyermek befogadását követően két hónapon belül személyesen felkeresi a gyermek egyéni l és a szülőkkel közös megtervezése.
111. § A gyermekotthon nevelési alapdokumentuma a pedagógus munkakörben foglalkoztatott, továbbá a nevelő-gondozó munkát közvetlenül segítő felsőfokú végzettségű munkatársak (a továbbiakban együtt: nevelőtestület) által elfogadott, az intézményben folyó nevelés célját, alapelveit, módszereit tartalmazó szakmai program.
112. § (1) A gyermekotthon belső életének rendjét, a gyermek, fiatal felnőtt jogai gyakorlásának és kötelességei teljesítésének szabályait a házirend tartalmazza. A házirendben kell megállapítani különösen a) a napirendből adódó feladatokra, b) a gyermek, fiatal felnőtt viselkedésére, továbbá a gyermekeknek, fiatal felnőtteknek egymással, valamint a gyermekotthon dolgozóival szemben tanúsítandó magatartására, c) a gyermeknek, fiatal felnőttnek a hozzátartozókkal, illetve más személyekkel történő kapcsolattartására, a látogatás rendjére, az intézetből történő eltávozás és visszatérés rendjére,d) a panaszjog érvényesítésének módjára [Gyvt. 36. § (1) bek.], e) az érdek-képviseleti fórum véleményezési és egyetértési jogának gyakorlására vonatkozó előírásokat.
(2) A házirendet az igazgató a nevelőtestület, valamint a gyermekönkormányzat véleményének figyelembevételével és az intézményben működő érdek-képviseleti fórum egyetértésével hagyja jóvá.
(3) A házirend egy példányát a gyermekotthonban jól látható helyen ki kell függeszteni.
126. § (1) A speciális gyermekotthon a szakellátás keretében a) a súlyos pszichés tüneteket mutató, b) a súlyos disszociális tüneteket mutató, c) a pszichoaktív szerekkel küzdő
12. életévét - kivételesen indokolt esetben 10. életévét - betöltött gondozott gyermek számára kötelezően ellátandó alapfeladatként a gyermek állapotához igazodó speciális ellátást biztosít.
(2) A speciális gyermekotthonban legfeljebb 40 fő helyezhető el.
(3) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja feladatkörébe tartozik a gyermekről való gondoskodás, szocializáció, reszocializáció, habilitáció és rehabilitáció is, ha a speciális gondozás más gondozási helyen nem biztosítható, illetve ha a gyermeknek a speciális gondozást nem igénylő gondozott gyermekektől való külön elhelyezése szükséges, és állapota nem indokolja a szociális bentlakásos intézményben való elhelyezését, vagy elhelyezése férőhely hiányában nem lehetséges.
(4) A gondozott gyermek elhelyezéséről az (1) bekezdésben meghatározott problématípusok szerint elkülönítetten kell gondoskodni.
(5) A speciális ellátást igénylő gondozott gyermekek közül legfeljebb 8 helyezhető el egy csoportban. A csoportban csak azonos nemű gyermekek helyezhetők el.
(6) A speciális gyermekotthonban, illetve gyermekotthon speciális csoportjában egy hálószobában legfeljebb 4 gondozott gyermek helyezhető el.
(7) A speciális gyermekotthonban, illetve gyermekotthon speciális csoportjában a gondozott gyermekek elhelyezésére szolgáló lakótérre a 124. § (4) bekezdésében foglaltak, a munkatársak számára biztosítandó önálló helyiségre vonatkozóan a 124. § (7) bekezdésében foglaltak az irányadók.
(8) A speciális gyermekotthonban a gyermekcsoportok számától függetlenül ki kell alakítani a 124. § (6) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott helyiségeket.
(9) A speciális gyermekotthonban ki kell alakítani olyan, a lakótérhez kapcsolódó, de attól zárhatóan elválasztott, önálló lakószobából, fürdőszobából és WC-ből álló biztonsági elkülönítőt, amelyben a Gyvt. 81/A. §-ának (1) és (2) bekezdése, valamint a Gyvt. 81/B. §-ának (3) bekezdése alapján személyes szabadságában korlátozott átmeneti vagy tartós nevelésbe vett (a továbbiakban: nevelésbe vett) gyermek tartózkodhat. A biztonsági elkülönítőt úgy kell kialakítani, hogy az abban tartózkodó nevelésbe vett gyermek magában kárt ne tehessen.
(10) Amennyiben a speciális gyermekotthon a Gyvt. 58. §-ának (3) bekezdése alapján bentlakásos ellátás keretében a nevelésbe vett gyermek személyiségvizsgálatát végzi, biztosítani kell a vizsgálandó gyermeknek a speciális gyermekotthonban lévő többi gyermektől elkülönítetten történő elhelyezésének lehetőségét.
126/A. § (1) A Gyvt. 81/A. §-ának (1) bekezdésében körülírt magatartást tanúsító gondozott gyermek személyes szabadságának korlátozását a felügyeletét ellátó munkatárs vagy az intézmény pszichológusa vagy orvosa kezdeményezésére a speciális gyermekotthon vezetője, illetve annak távollétében az ügyeletes vezető írásban rendelheti el, kijelölve a helyiséget, ahol a gondozott gyermeknek tartózkodnia kell.
(2) A személyes szabadság korlátozásának elrendeléséről, valamint annak okáról a speciális gyermekotthon vezetője a Gyvt. 81/A. § (2) bekezdésben megjelölteken kívül tájékoztatja a gondozott gyermeket is. A speciális gyermekotthon vezetője biztosítja, hogy a gyermekjogi képviselő a személyes szabadságában korlátozott gyermekkel találkozhasson, ügyében tájékozódjon.
(3) Amennyiben a személyes szabadság korlátozása során a speciális gyermekotthon vezetője a gondozott gyermek tartózkodási helyeként a biztonsági elkülönítőt jelöli ki, a személyes szabadság korlátozásának elrendelésével egyidejűleg intézkedni kell a gondozott gyermek haladéktalan orvosi vizsgálatáról.
(4) A gondozott gyermek a biztonsági elkülönítőben az orvos által szükségesnek tartott ideig, de legfeljebb 24 óráig tartózkodhat. Amennyiben a gondozott gyermek magatartása ezt követően sem rendeződik, kezelését fekvőbeteg-ellátó intézményben kell folytatni.
(5) Személyes szabadsága korlátozásának időtartama alatt a gondozott gyermek nem hagyhatja el a speciális gyermekotthon területét, illetve köteles a speciális gyermekotthon vezetője által kijelölt helyiségben - szükség szerint a biztonsági elkülönítőben - tartózkodni.
(6) A nevelési felügyelet alatt a speciális gyermekotthon vezetője gondoskodik a Gyvt. 81/B. § (3) bekezdésén alapuló gyámhivatali határozatban foglaltak végrehajtásáról.
1. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
2. Gyermekotthon 
(max. 40 férőhely, max. 12 gyermek/csoport)	 intézményvezető	 1 fő	
 gyermekcsoportonként	 nevelő
gyermekvédelmi asszisztens
gyermekfelügyelő	 1 fő
1 fő
3 fő	
 	 (ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, 
illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra 
vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)	 	
 	 családgondozó (utógondozó)	 10 óra/hét	
 Módszertani feladatot ellátó intézményben	 módszertani szaktanácsadó	 2 fő	
2/a) Lakásotthon (max. 12 fő)	nevelő
gyermekvédelmi asszisztens
gyermekfelügyelő	 1 fő
1 fő
3 fő	
 	(ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, 
illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra 
vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)	 	
 	 családgondozó (utógondozó)	 10 óra/hét	
 Módszertani feladatot ellátó lakásotthonban	 módszertani szaktanácsadó	 1 fő	

 2/b) Speciális gyermekotthon 
(max. 40 férőhely, max. 8 gyermek/csoport)	 intézményvezető	 1 fő	
 gyermekcsoportonként	 nevelő
gyermekvédelmi asszisztens
gyermekfelügyelő	 2 fő
1 fő
2 fő	
 	 (ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, 
illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra 
vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)	 	
 	 családgondozó (utógondozó)
pszichológus
gyógypedagógus vagy fejlesztő pedagógus
orvos: létszámuk fenntartói döntés alapján kerül megállapításra növendékügyi előadó vagy gyermekvédelmi ügyintéző	 10 óra/hét
1 fő/3 csoport
1 fő/3 csoport

1 fő/intézmény	
 Módszertani feladatot ellátó intézményben	 módszertani szaktanácsadó	 2 fő	
2. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
Képesítési előírások a gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás egyes formáiban vezetői beosztásban dolgozók részére
 2. Gyermekotthon	magasabb vezető/vezető	felsőfokú szociális alapvégzettség, pedagógus, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó, jogi szakokleveles családvédelmi tanácsadó, szociális igazgatásszervező oklevéllel rendelkező: jogász, igazgatásszervező, szociológus, közgazdász szociálpolitikai szakon, népművelő, művelődésszervező, védőnő, teológus, hittanár, hittantanár, vagy szociális menedzser oklevéllel rendelkező: védőnő, teológus, hittanár, hittantanár	
 2. Gyermekotthon	nevelő	 pedagógus, felsőfokú szociális alapvégzettség, pszichológus, vagymentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: teológus, hittanár, hittantanár	
 	gyermekvédelmi asszisztens	 gyermekotthoni asszisztens (OKJ), 
gyermek- és ifjúsági felügyelő I. (OKJ), 
gyógypedagógiai asszisztens (OKJ), 
mentálhigiénés asszisztens (OKJ), 
pedagógiai asszisztens (OKJ), 
szociális asszisztens (OKJ)	
 	gyermekfelügyelő	gyermek- és ifjúsági felügyelő II. (OKJ), 
dajka (OKJ), 
gyermek- és ifjúsági felügyelő (OKJ), 
óvodai dajka (OKJ)	

331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyszr.)
14. § (1) A szociális és gyámhivatal ellenőrzési jogkörében legalább négyévenként ellenőrzi b) az egészségügyi szakfelügyelet kivételével a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet vagy a kijelölt módszertani feladatokat ellátó intézmény, illetve az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékbe felvett szakértő szükség szerinti bevonásával – a külön jogszabályban meghatározottak szerint – a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók tevékenységét.