Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának 
Jelentése
az AJB 1479/2010. számú ügyben
(Előzményi szám: AJB 6167/2009.)

Előadó: dr. Szabó-Tasi Katalin
Az eljárás megindulása
Beadványában a panaszos azt sérelmezte, hogy a Nagykőrösi Római Katolikus temetőben, illetve a bokrosi temetőben a még meg nem váltott sírhelyek helyén mezőgazdasági haszonnövényt, kukoricát termesztenek. A panaszos véleménye szerint a temető egységes képét és a sírokat látogatókat egyaránt zavarja a mezőgazdasági tevékenység.
A panasz alapján, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült az élethez és emberi méltósághoz való alapvető jogból eredeztetett kegyeleti jogokkal, a jogbiztonsághoz való joggal, illetve a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő joggal összefüggő visszásság gyanúja.
Az Obtv. 18. § (4) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján részletes választ kértem a Nagykőrösi Római Katolikus Plébánia plébánosától, illetve Csongrád Város polgármesterétől, mivel előzetes információ alapján megtudtam, hogy a bokrosi temető fenntartója Csongrád Város önkormányzata. Megkerestem továbbá a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal elnökét is. 
Vizsgálatom megállapításait a panaszos beadványban foglaltakra, illetve a megkeresett szervek válaszaira alapoztam.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. 
(Az élethez és emberi méltósághoz való jog)

Alkalmazott jogszabályok
1999. évi XLIII. törvény a temetőkről és a temetkezésről 
1997. évi CXLI. törvény az ingatlan-nyilvántartásról
1994. évi LV. törvény a termőföldről
145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról
253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről

A megállapított tényállás
A panaszos levelében egyrészt arról számolt be, hogy a nagykőrösi római katolikus temetőben a még meg nem váltott sírhelyek helyén mezőgazdasági haszonnövényt, kukoricát termesztenek, ami álláspontja szerint kegyeletsértő. Előadta továbbá, hogy felesége temetésekor, ami egy másik – a bokrosi – temetőben zajlott, a hozzátartozók nem tudták körbeállni a sírt, mert letaposták volna az oda vetett és akkor éppen magasan virító kukoricát. Beszámolt arról is, hogy nemcsak a hozzátartozójának sírját övező területen, hanem a temetőben található illemhely, illetve egy ikersír körül is kukorica nőtt. 

A bokrosi temető ügyében Csongrád Város polgármestere megkereste a Csongrád-Bokrosi temetőt üzemeltető Városgondnokságot, és tájékoztatást kért. A Városgondnokság igazgatója 2009. október 7-én helyszíni szemlét tartott a temetőben, és megállapította, hogy sem a panaszos beadványban szereplő területen, sem a temető más területén nem található olyan jel, amelyből mezőgazdasági termesztésre utalna. Megállapította továbbá, hogy a temető területe rendezett volt, és hogy nem tapasztalt olyan körülményt, ami a látogatókat zavarhatta volna.
A polgármester tájékoztatott arról is, hogy „az intézményhez az elmúlt időszakban” a temető kezelésével kapcsolatban nem érkezett panaszbeadvány.
A nagykőrösi római katolikus temető ügyében a plébános arról számolt be, hogy mivel csak egy éve végzi szolgálatát Nagykőrösön, a helyi viszonyokról leginkább hallomásból szerzett tudomást. E szerint „a temetők még ki nem parcellázott részét mindig beültették valamilyen mezőgazdasági növénnyel, hogy ne legyen parlagon, a gondozása is egyszerűbb, és a „haszon” a temetőgondnok juttatása volt. Ez sok helyen vidéken ma is így van.” [Részlet a Nagykőrösi Római Katolikus Plébánia plébánosának 2009. október 29-i leveléből] Megkeresésem kézhezvételét követően a plébános helyszíni szemlét tartott, és megállapította, hogy a kukoricát kiirtották. Tájékoztatott továbbá, hogy a tulajdoni lap szerint a temető területe művelési ág alól kivett, temető besorolású ingatlan.

A vizsgálat megállapításai
I. A bokrosi temető ügyében 
A panaszostól kapott információ és a polgármester tájékoztatása egymásnak ellentmondó, amely feloldására az országgyűlési biztosnak törvényes eszközök nem állnak a rendelkezésére.

II. A nagykőrösi római katolikus temető ügyében
A tekintettel arra, hogy a temetkezési szolgáltatás a fenntartó személyének besorolásától függetlenül (egyházi személy-e vagy sem) közszolgáltatásnak minősül, annak vizsgálata az Obtv. alapján a hatáskörömbe tartozik. Az egyházi fenntartású temetők működtetésére is vonatkoznak a temetkezési törvény (a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény, a továbbiakban: Ttv.) és az annak végrehajtási rendeletében (a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet, a továbbiakban: R.) foglaltak, ezért ezek megvalósulását az egyházi fenntartású temetőkben is vizsgálhatom.

Az ügy érdeme tekintetében
Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (OTÉK) 24. § (3) bekezdése 12. pontja alapján a temetők területei különleges területbe tartoznak a rajtuk elhelyezendő építmények különlegessége miatt, azaz helyhez kötöttek, jelentős hatást gyakorolnak a környezetükre vagy a környezetük megengedett külső hatásaitól is védelmet igényelnek. A Ttv., illetve az R. valóban nem tiltják mezőgazdasági tevékenység folytatását a temetők területén, az erre irányuló jogalkotói elvárás azonban egyértelmű irányt ad a következő rendelkezésekben.
A Ttv. 6. §-ában foglaltak szerint a temető tulajdonosának feladata a temető tárgyi és infrastrukturális létesítményeinek, zöldfelületeinek, valamint sírhelytábláinak megépítése, illetőleg kialakítása, továbbá temető kegyeleti méltóságának őrzése. 
Álláspontom szerint a Ttv. 6. §-ában foglalt azon követelménynek, amely a temető fenntartójának feladatául rója a temető méltóságának megőrzését, nem felel meg, ha a fenntartó eltűri, hogy a temető területén mezőgazdasági haszonnövény termelése is folyjék, amely sérti a hozzátartozók kegyeleti érzését, és így az emberi méltósághoz való alapjoggal összefüggésben visszásságot okoz.
A Ttv. 13. § (1) szerint a temetőfenntartó további feladata a temető rendeltetésszerű használatához szükséges építmények, közművek, egyéb tárgyi és infrastrukturális létesítmények, valamint a közcélú zöldfelületek karbantartása, szükség szerinti felújítása és gondozása. E rendelkezés vizsgálatom szempontjából releváns része a „rendeltetésszerű” használat, amelyből következik, hogy a temető bármely építményének, illetve zöldfelületének ezzel ellentétes használatát a fenntartónak nemhogy eltűrnie nem szabad, de annak megakadályozása, illetve tiltása is fenntartói feladatai közé tartozik.
Az R-ben meghatározott további követelmény, hogy a temetőt az épített és a természeti környezet harmóniájára figyelemmel kell kialakítani és meg kell őrizni kert jellegét, továbbá hogy a temetőbejáratot, a fogadóteret, a ravatalozóhoz vezető utat, a ravatalozó környezetét parkszerűen kell kialakítani és gondozni. (2. § (3) bekezdés). Az R-ben használt „kert jelleg” és „parkszerű kialakítás” követelménye szintén arra az egyértelmű következtetésre vezetnek, hogy a temető területén – pusztán annak kegyeleti jellegéből adódóan nem szabad mezőgazdasági termelői tevékenységet folytatni. 
Kétségtelen, hogy a helyi szokásjog alapján folyt mezőgazdasági termelés az érintett temetőben, amelynek létjogosultságát a helyben élők nem feltétlenül kérdőjelezik meg. A helyi szokásjog megőrzésének azonban nem lehet indoka annak pusztán szokásjogi mivolta. A demokratikus jogállamban követelmény, hogy az egyes törvények rendelkezései egyenlően érvényesüljenek, azokat mindenki betartsa, azokkal helyi rendelkezés, szokás, vagy kialakult gyakorlat nem lehet ellentétes.

Intézkedések, kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján, a feltárt visszásság orvoslása, illetve jövőbeni megelőzése érdekében felkérem a nagykőrösi római katolikus temető üzemeltetőjét, hogy fokozottan ügyeljen a temető különleges jellegéből fakadó használatának előírások szerinti gyakorlására

Budapest, 2010. február 8.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.