Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
AJB 869/2010. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos Hivatalunkhoz intézett beadványa szerint a Budapesti Temetkezési Intézet Zrt. (BTI) által üzemeltetett Pesterzsébeti temetőben már több, kisebb súlyú bűncselekményt követtek el a temetőt látogatók sérelmére. A hozzám forduló álláspontja szerint mindez azért fordulhat elő, mert a temető hátsó kapuja őrzés nélkül nyitva áll, a temetőt mind a gyalogosok, mind a kerékpárosok átjárónak használják, ezzel is zavarva a látogatók kegyeleti jogát. Előadta azt is, hogy véleménye szerint a probléma orvosolható lenne, ha a temető tulajdonosa és üzemeltetője a hátsó kaput lezárná, vagy annak őrzését biztosítaná, valamint bevezetné a temető területén a kutyás őrzést, a térfigyelő kamerákat és a javasolja a kerékpárosok temetőn való áthajtásának korlátozását is. Beadványához csatolta a BTI, kifogásaira adott válaszlevelét is.
A panaszban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményének, valamint az emberi méltósághoz való joggal összefüggésben érintett kegyeleti jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. §-ának (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
Az ügy körülményeinek alapos feltárása érdekében a fővárosi önkormányzat arra vonatkozó vizsgálatát kértem, hogy a BTI a pesterzsébeti temető üzemeltetésével összefüggő feladatait a temető látogatók biztonságának figyelembevételével miként látja el. Tájékoztatást kértem továbbá a helyzet megoldásra irányuló javaslataikról és a megtett intézkedéseikről. A főjegyző válaszának ismeretében további megkereséssel éltem az önkormányzati miniszterhez.

A vizsgált alkotmányos jogok
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” (Alkotmány 2. § (1) bekezdés)
Az emberi méltósághoz való joggal összefüggő kegyeleti jog: „A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.” (Alkotmány 54. § (1) bekezdés)

Az alkalmazott jogszabályok
A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény (Ttv.)
A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.) Korm. rendelet (Vhr.)
Az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről szóló 132/2008.(V. 14.) Korm. rendelet
Az okmányirodák kijelöléséről és illetékességi területéről szóló 256/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet
A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet (KRESZ)

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A BTI Zrt. közszolgáltató szervnek minősül, vagyis a szerv eljárásának vizsgálata az ombudsman hatáskörébe tartozik. 

II. Az ügy érdemében
1. A temetőt ellenőrző hatóság
A főjegyző válaszában tájékoztatott, hogy a temető fenntartását az önkormányzattal kötött közszolgáltatási szerződés alapján látja el a Budapesti Temetkezési Intézet Zrt., így írásban kereste meg a társaság vezérigazgatóját, majd megküldte számomra a vezérigazgató álláspontját tartalmazó, neki írt válaszlevelet. A főjegyző ugyanakkor jelezte azt is, hogy „a temetőkről és a temetkezésekről szóló 1999. évi XLIII. törvény általi felhatalmazásban érintett – azaz az engedélyező, ellenőrzési hatóság kijelölés — jogosítványa ma még nem ismert.” [A főjegyző 70/2010/11-49-3/2010 iktató számú levele]
A temető fenntartásával és üzemeltetésével összefüggő feladatok ellátásának ellenőrzéséről a Ttv. 7. §-a rendelkezik. E rendelkezések alapján a temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság a köztemetőben vezetett nyilvántartásokba betekinthet, továbbá vizsgálhatja a temetőben szolgáltatást végzők jogosultságát. Ha a köztemető fenntartásával és üzemeltetésével összefüggő feladatokat az önkormányzat a kegyeleti közszolgáltatási szerződés útján látja el, a temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság ellenőrzi a szerződésben foglaltak maradéktalan teljesítését. A temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság ellenőrzési eljárására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény hatósági ellenőrzésre vonatkozó szabályai az irányadók, illetve a Ttv. 7. § (3) bekezdése szerint szerződésszegés esetén kezdeményezheti a kegyeleti közszolgáltatási szerződés felmondását. 
A Vhr. 59. §-ának (1) bekezdés b/ pontja  szerint a Kormány temetkezési szolgáltatási tevékenységeket engedélyező hatóságként, valamint a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a temető fenntartásával és üzemeltetésével összefüggő feladatok ellenőrzése tekintetében a temető fekvése szerint illetékes körzetközponti feladatokat ellátó települési önkormányzat jegyzőjét jelöli ki.
A 2009 októberében bekövetkezett változás óta a temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság, az okmányirodák kijelöléséről és illetékességi területéről szóló 256/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet alapján a Pesterzsébeti temető esetében Budapest, XX. kerülete önkormányzatának a jegyzője. 

2. A temető kegyeleti méltóságának megőrzése
a./ A Pesterzsébeti temető területi elhelyezkedése
A BTI vezérigazgatója a Főpolgármesteri Hivatal Közmű ügyosztályát arról tájékoztatta, hogy a panaszos javaslataival nem értett egyet, mivel „a temető helyzete, elhelyezkedéséből adódóan bizonyos mértékig speciális, tekintettel arra, hogy a XX. és a XXIII. kerületek határán fekszik. Ennek megfelelően a jelenleg üzemelő két bejárat egyike a XX. kerületi oldalon (ez a főbejárat, ahol a gépkocsi behajtás is történik), míg a másik a XXIII. kerületi oldalon található. Ennek tükrében, ha valamelyik kaput bezárjuk, akkor a bezárt oldalon lévő kerület lakói azonnal személyes sértésként élik meg intézkedésünket és minden követ megmozgatnak, hogy a bejárat nyitva maradjon.” [A BTI vezérigazgatójának 21/5/8/2010 iktató számú levele]
Budapest főváros közigazgatási területéről és kerületi beosztásáról szóló 1994. évi XLIII. törvény 2. sz. melléklete határozza meg a fővárosi kerületek határait, mely szerint a XX. és XXIII. kerületek közigazgatási határát az alábbiak szerint állapítja meg: „(…) XX. kerület: A Szentlőrinci út és a Mezsgye utca között a határ a Köves út nyugati oldalán halad, majd a Mezsgye utca és az Alsó határút között áttér a Köves út keleti oldalára. Itt délnyugatra fordul és a Budapest Ferencváros-Soroksár összekötő vasútvonal kisajátítási vonalán halad az erzsébeti temető északi sarkáig. Továbbhalad a Temetősor menti temetőfalon, megkerüli a temetőt, északnyugati irányban eléri a Könyves utcát ...”
Tehát a Pesterzsébeti temető Budapest XX. és XXIII. kerületének határon fekszik, úgy, hogy területét 3 oldalról veszi körbe a XXIII. kerület, míg egy oldalról a XX. kerület. A temető mindkét bejárata tulajdonképpen a XXIII. kerületre nyílik. A temető azonban majd 24 hektárnyi területével egy helyrajzi számon a XX. kerülethez tartozik.

b./ A temető őrzése, térfigyelő kamerák alkalmazhatósága
A BTI vezérigazgatójának fent hivatkozott levelében megfogalmazott álláspontját tovább idézve: „Sajnos, a temetői bejáratok mindegyikének őrzése rendkívül nagy terhet róna a BTI Zrt-re. [..] Azon temetőkben, ahol a lakossági nyomás hatására nem tudunk bejáratokat bezárni, nem biztosítunk portaszolgálatot.”
Álláspontom szerint az elhaltak emléke, emberi méltósága és jó hírneve a Polgári Törvénykönyv védelme alatt áll, ezek megsértése a Ptk. 85. §-ának (3) bekezdése értelmében a kegyeleti jogosultak kegyeleti jogainak a sérelmét jelenti. A kegyeleti érzéshez, a halottakra való emlékezéshez, a halottak tiszteletéhez való jog az élőket megillető legszentebb érzések egyikét fogalmazza meg a jog nyelvén. Míg azonban a polgári jogi értelemben vett kegyeleti jog a Ptk. szerinti jogosultakat illeti meg, addig tágabb – alapjogi értelemben – mindenki megillet, akinek emlékében az elhunyt él. A temető tehát a kegyeleti jog gyakorlásának a színtere és egyben egyetemes emberi érték, amelyek miatt az államot, a temető tulajdonosát (üzemeltetőjét) fokozott intézményes védelmi kötelezettség terhel. 
Amint azt az állampolgári jogok országgyűlési biztosa korábban, a köztemetők területén történő kamerás térfigyelő rendszer kiépítésével kapcsolatos OBH 3855/2005. számú jelentésében – amely eljárást a BTI vezérigazgatója kezdeményezett – kiemelte, hogy a halottak emlékének, nyugalmának, valamint a társadalom kegyeleti érzésének a védelme az állam kiemelkedő kötelessége. Ezen intézményvédelmi kötelezettség megvalósítását szolgálja a Ttv. 6. §-ának (2) bekezdése, amely kimondja, hogy a temető tulajdonosának feladata a temető kegyeleti méltóságának őrzése. E feladat végzésével összefüggésben a törvény 9. §-ának e) pontja meghatározza, hogy a temetőt létesítése során a temetőtulajdonos bekeríti, vagy élő sövénnyel való lehatárolja. A törvény a 16. §-ának c) pontja szerint az üzemeltető megállapítja továbbá a temetőlátogatók kegyeletgyakorlásának feltételeit, a nyitvatartási időt; valamint ugyanezen szakasz k/ pontja alapján gondoskodik a temető rendjének betartásáról és betartatásáról. 
Fontos hangsúlyozni, hogy a temető területe „különleges” terület, sem nem magánterület, sem nem közterület, védelme a vagyon védelmén túl kiterjed a temetői rend és a temetői erkölcs védelmére is, amely speciális őrzési kötelezettséget teremt. Már a térfigyelős kamerás jelentésemben leszögeztem, hogy a temetők veszélyeztetett objektumoknak tekinthetők.
Ezt az álláspontot fenntartva felhívom a figyelmet arra, hogy a tárgyban a temető őrzésére kötelezett tulajdonosnak van konkrét döntési kompetenciája és övé a döntésért viselt, valamint az őrzés elmulasztásából vagy hiányosságából adódó felelősség is.
Álláspontom szerint az őrzés nélkül hagyott temető bejárat(ok) esetén a kerítéssel körbe vett, egy kapunál működő portaszolgálattal és megállapított nyitva tartási idővel működő temetőben a temető megfelelő szintű őrzése nem biztosított. Az őrzés nélküli kapu ugyanis lehetővé teszi a temetőbe való bárki által, bármikor való bejutást, függetlenül attól, hogy az adott időpontban az intézmény az oda látogatók előtt nyitva áll-e és a szolgáltatások biztosítva vannak-e. 
A BTI vezérigazgatója a már többször hivatkozott levelében kifejtette azt is, hogy „a térfigyelő kamerákkal kapcsolatban a bejelentő nyitott kapukat dönget, azonban az ilyen jellegű rendszer alkalmazását az állampolgári jogok országgyűlési biztosa határozottan ellenezte akkor, amikor a BTI be kívánta vezetni ezen kamerák rendszerbe állítását.”
Fenntartom a hivatali elődöm fent hivatkozott, OBH 3855/2005 számú jelentésén alapuló álláspontot, miszerint […] indokolt lehet, hogy egyes temető(része)k műemléki értékeinek, nemzeti, kulturális és kegyeleti jelentőségének, a látogatók méltóságának és a sírhelyek biztonságának védelme érdekében – a súlyosan jogsértő cselekmények megelőzése, illetve leleplezése céljából – kamerás temetőfigyelő rendszert alkalmazzanak. Amennyiben ilyen rendszer kerül kiépítésre, annak során figyelemmel kell lenni a szükségesség – arányosság – alkalmasság alkotmányos követelményeire.” 
Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy Budapest Főváros Önkormányzata, mint tulajdonos a temető őrzési feladatát – a pesterzsébeti temető hátsó bejáratának őrzés nélkül hagyásával – hiányosan látja el, továbbá a Budapesti Temetkezési Intézet, mint üzemeltető a hátsó kapu őrzésének elmulasztásával nem gondoskodik megfelelően a temető rendjének betartásáról és betartatásáról, ezzel a mulasztással mindkét szerv a kegyeleti jogokkal összefüggésben okoz visszásságot.

3/ A temetőben való kerékpáros közlekedés
A BTI vezérigazgatója korábban hivatkozott levelében kifejtette, hogy „a kerékpárosok temetőn belüli forgalmának megakadályozása, illetve lecsökkentése a gyakorlatban megoldhatatlan feladat. Ebben az esetben ugyanis a sírhoz kilátogató, kannát, virágot, szerszámokat kerékpáron szállító idős embereket sem szabadna beengedni a temetőbe, amely beláthatóan nonszensz intézkedés lenne.”
Az önkormányzati miniszter szerint „a temető üzemeltetésének általános szabályai kevéssé adnak módot a temetőn belüli kerékpárral való közlekedés ellenőrzésére és esetleges szankcionálására. Erre a közúti közlekedésre vonatkozó szabályok érvényesítése során lehet mód. Az önkormányzatnak a temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ttv.) lehetőséget biztosít arra is, hogy önálló szabálysértési tényállást állapítson meg a temető rendjének biztosítása érdekében a más szabálysértési tényállás keretébe nem tartozó cselekmények szankcionálására. […] A Ttv. 6. §-ának (4) bekezdése szerint köztemető esetében a temető használatának rendjéről önkormányzati rendeletben kell rendelkezni. A Ttv. 41. §-ának (3) bekezdés b) pontja értelmében a köztemető vonatkozásában a temető használatának és igénybevételének szabályait fővárosban a közgyűlés rendeletben állapítja meg, tehát a pesterzsébeti temető használatára vonatkozóan a fővárosi közgyűlés rendeletét kell irányadónak tekinteni.” [Az önkormányzati miniszter ÖM/2651/4/2010. számú levele]
A tárgykörben a főváros közgyűlésének a köztemetőkről és a temetkezési rendről szóló 58/2000. (X. 26.) sz. rendeletének a temetőszabályzatról szóló 3. sz. melléklete 3.6 pontja értelmében „köztemetőben kerékpárral közlekedni csak a BTI Zrt. dolgozói és ők is csak munkavégzés céljából jogosultak”.
E jogszabályhely a kerékpárral való közlekedést korlátozza, úgy, hogy csak a temető alkalmazottjai számára biztosítja ezt a lehetőséget, nekik is csak munkavégzés céljából. Ugyanakkor a KRESZ 1. sz. függelékének III/a pontja szerint nem minősül vezetőnek, aki a kerékpárjáról leszállva a járművét maga mellett tolja. Így tehát nem fogadom el a BTI vezérigazgatójának az az álláspontját, miszerint a sírokhoz kilátogató, kannát, virágot, szerszámokat kerékpáron szállító idős embereket sem szabadna beengedni a temetőbe, hiszen az idézett jogszabály a kerékpárral közlekedő személyekre vonatkozik, nem pedig a járművet toló gyalogosokra.
Mindezek alapján megállapítom, hogy a BTI a temetőben a kerékpárral közlekedőkre vonatkozó szabályok megszorító értelmezésével a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz. 

4/ A köztemetőben fizetendő díjak
A BTI vezérigazgatója a már többször hivatkozott levelében az őrzés biztosításával való költség viselésével kapcsolatosan azt is kifejtette, hogy „Az üzemeltető nem tehet mást, minthogy a költségeket a sírhelydíjakban érvényesíti, ezt pedig Társaságunk – éppen a temetőlátogatók érdekében – el szeretné kerülni.”
E véleménnyel összefüggésben rá kívánok világítani arra, hogy az őrzés költségeit az üzemeltető viseli, a sírhelydíjak mértékét pedig nem az üzemeltető, hanem a tulajdonos önkormányzat állapítja meg rendeletében. Továbbá a sírhely díját nem valamennyi temető látogató viseli, hanem az, aki az elhunytat eltemeti.
Vizsgálatom során értesültem arról, hogy a Pesterzsébeti köztemetőbe gépjárművel való behajtáskor behajtási díj fizetendő. A BTI honlapján közzétett tájékoztató  szerint: „Gépkocsi behajtási rend a temetőlátogatók részére: a gépkocsival a behajtás engedélyezett. Behajtási díj: 240.- Ft.” Ezt követően vizsgálatomat e kérdésben kiterjesztettem a BTI által fenntartott valamennyi temetőre. Hasonló szabályozást találtam a Farkasréti, az Óbudai és az Új Köztemetőben. A temetők egy részében (a Fiumei Úti temetőbe illetve a Csömöri Sírkertbe) autóval be lehet hajtani a temetőbe, de nincs behajtási díj. Több temetőben ugyanakkor a gépkocsi behajtás nem engedélyezett. A Pestszentlőrinci és a Kispesti Öreg temetőről a BTI honlapján nem található információ.
A Ttv. 40. §-ának (2) bekezdése értelmében köztemető esetén az önkormányzat a temető üzemeltetésével és fenntartásával kapcsolatosan felmerült szükséges és indokolt költségek alapján állapítja meg a temetési hely, illetőleg az újraváltás díját, a temetkezési szolgáltatók kivételével a temetőben vállalkozásszerűen munkát végzők által fizetendő temető-fenntartási hozzájárulás díját, a temetői létesítmények, illetve az üzemeltető által biztosított szolgáltatások igénybevételéért a temetkezési szolgáltatók által fizetendő díjat.
E díjfajtákon belül a köztemetőkre vonatkozó díjak mértékét az önkormányzat rendeletben állapítja meg. A díjmértékeket évente felül kell vizsgálni. A díj megállapításakor ki kell kérni a fogyasztók területileg illetékes érdek-képviseleti szerveinek véleményét.
Hangsúlyozni szükséges, hogy a temető üzemeltetője is köteles a szabályzatban meghatározott, a temetkezési szolgáltatókat terhelő díjakat megfizetni, ha az üzemeltetés mellett temetkezési szolgáltató tevékenységet is végez. 
A Vhr. 55. §-ának (2) bekezdése kimondja, hogy a temető üzemeltetője a szabályzatban megállapított díjakon felül más díjat nem állapíthat meg, így különösen: nem szedhető díj a temetőlátogatásért, a temetői utak használatáért és a temetési hely gondozásához igénybe vett vízért.
Fontos figyelemmel lenni a Ttv. 16. §-ában foglalt szabályozásra, mely szerint a temető üzemeltetését e törvényben, kormányrendeletben, temetőszabályzatban, továbbá köztemető esetén önkormányzati rendeletben, és a kegyeleti közszolgáltatási szerződésben meghatározott rendelkezések szerint kell ellátni. Ezt követően pontokba szedve az egyedi feladatokat határozta meg a jogalkotó, e felsorolás i/ pontja szerint az üzemeltető feladata az utak karbantartása. Továbbá a Vhr. 3. §-ának (1) bekezdése szerint a temetőhöz vezető útnak és a sírhelytáblákat (parcellákat) összefüggő úthálózatnak gépjárművel is járhatónak kell lennie. Gépjármű várakozó helyet külön jogszabály szerint kell biztosítani. A vonatkozó közgyűlési rendelet 5. §-nak (1) bekezdésének értelmében a köztemetőkhöz vezető útnak és a sírhelytáblákat (parcellákat) összekötő belső úthálózatnak (továbbiakban: utak) gépjárművel is járhatóknak kell lenniük és biztosítaniuk kell az akadálymentes közlekedést. A gépjárműforgalmat a köztemetők rendje, a temetési szertartások zavartalan bonyolítása és a temetők temetőlátogatók nyugalma érdekében a BTI Rt. a jogszabályok keretei között önállóan szabályozhatja. 
Mindezek alapján megállapítom, hogy a BTI a Ttv. és a Vhr. vonatkozó rendelkezéseit figyelmen kívül hagyva, az üzemeltetői feladatainak ellátásán túl terjeszkedve a temetőbe látogatóktól az út használatáért több telephelyén „behajtási díj” fizetést ír elő, amely a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz. 

III. Alapvető jogok tekintetében
A jogbiztonság, mint alapvető jog fogalmának értelmezésénél az Alkotmánybíróság döntéseiben megfogalmazott elveket vettem figyelembe.
Az Alkotmánybíróság a jogállam fogalmát több aspektusból is értelmezte, kimondva, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság, amely „nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.” [9/1992. (I. 30.) AB. hat.]
Az Alkotmányban rögzített emberi méltósághoz való jogból levezethető kegyeleti jog érvényesülésének vizsgálatával összefüggésben hivatkozom az AJB 301/2010 sz. jelentésemben kifejtettekre és jelentésem II. fejezetében megfogalmazottakra.
Fontosnak tartom megjegyezni, hogy a jelentésben feltárt, alkotmányos jogokat is érintő visszásságok nem egyediek és főleg nem előzmény nélküliek. Már az AJB 301/2010 (előzmény OBH 2852/2009. sz.) ügy kapcsán is fordultam az önkormányzati miniszterhez annak érdekében, hogy a feladat- és hatásköréről szóló 132/2008. (V. 14.) kormányrendeletben foglaltak alapján gondoskodjon a temetkezési közszolgáltatások szakmai irányításáról. Erre tekintettel újabb intézkedését nem kezdeményezem.

Intézkedéseim
1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy
– Budapest Főváros Önkormányzata, mint tulajdonos tegye meg a szükséges intézkedéseket az általa fenntartott temetők teljes körű őrzésének biztosítására, továbbá a jogszabályokban foglalt előírások betartására;
– a Budapesti Temetkezési Intézet gondoskodjon a Pesterzsébeti temető hátsó kapujának őrzéséről, szüntesse meg az általa üzemeltetett temetőkben a behajtási díj szedését, továbbá gondoskodjon a temetőkben a kerékpáros közlekedésre vonatkozó szabályok betartásáról;
2.Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Budapest, XX. kerület Önkormányzatának jegyzőjét, hogy – felügyeleti jogkörében eljárva – a Pesterzsébeti temetőben ellenőrizze a jogszabályokban és a kegyeleti közszolgáltatási szerződésben foglaltak megvalósulását. 

Budapest, 2010. április
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény
6. § (1) A temető tulajdonosának feladata a temető tárgyi és infrastrukturális létesítményeinek, zöldfelületeinek, valamint sírhelytábláinak megépítése, illetőleg kialakítása.
(2) A temető tulajdonosának feladata a temető kegyeleti méltóságának őrzése.
(3) A temető tulajdonosa - ha nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik - köteles a temető fenntartásáról, továbbá üzemeltetéséről gondoskodni. E feladatait saját maga, illetve - szerződés alapján - gazdálkodó szervezet útján is elláthatja.
(4) Köztemető esetében a temető használatának rendjéről önkormányzati rendeletben, egyéb temetők esetében temetőszabályzatban kell rendelkezni.
7. § (1) A temető fenntartásával és üzemeltetésével összefüggő feladatok ellátását a temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság ellenőrzi.
(2)
(3) Ha a köztemető fenntartásával és üzemeltetésével összefüggő feladatokat az önkormányzat a kegyeleti közszolgáltatási szerződés útján látja el, a temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság ellenőrzi a szerződésben foglaltak maradéktalan teljesítését. Szerződésszegés esetén kezdeményezheti a szerződés felmondását.
(4) A temetkezési szolgáltatást engedélyező hatóság az ellenőrzés során a köztemetőben vezetett nyilvántartásokba betekinthet, továbbá vizsgálhatja a temetőben szolgáltatást végzők jogosultságát.
9. § (1) A temető létesítése során a temetőtulajdonos
a) utat,
b) ravatalozót,
c) a halottak ideiglenes elhelyezésére szolgáló tárolót és hűtőt,
d) boncolóhelyiség-csoportot,
e) a temető bekerítését vagy élősövénnyel való lehatárolását,
f) vízvételi lehetőséget, illemhelyet,
g) a temető területének - rendeltetésének és a hely jellegének megfelelő - parkosítását, az utak sorfásítását,
h) hulladéktárolót
a kormányrendeletben meghatározottak szerint köteles biztosítani.
(2) Lezárt temetőben az (1) bekezdés e), f) és h) pontjában meghatározott temetői létesítményeket kell biztosítani.
16. § A temető üzemeltetését e törvényben, kormányrendeletben, temetőszabályzatban, továbbá köztemető esetén önkormányzati rendeletben, és a kegyeleti közszolgáltatási szerződésben meghatározott rendelkezések szerint kell ellátni. Az üzemeltető
a) meghatározza a temetkezési szolgáltatás, illetőleg a temetőben végzett egyéb vállalkozási tevékenységek ellátásának temetői rendjét;
b) biztosítja az eltemetés (urnaelhelyezés) feltételeit, ideértve a temetési helyre való első temetést megelőzően a sírhely kiásásáról (sírásás) való gondoskodást;
c) megállapítja a temetőlátogatók kegyeletgyakorlásának feltételeit, a nyitvatartási időt;
d) biztosítja a ravatalozó, boncolóhelyiség-csoport és ezek technikai berendezései, tárolók és hűtők, valamint a temető egyéb közcélú létesítményei (infrastruktúra) karbantartását, és működteti azokat;
e) gondoskodik a temetőbe kiszállított elhunytak átvételéről, és biztosítja a temető nyitását, zárását;
f) megőrzi a nyilvántartó könyveket;
g) tájékoztatja a temetőlátogatókat;
h) kijelöli a temetési helyeket;
i) elvégzi a temető és létesítményeinek tisztán tartását, az utak karbantartását, síkosságmentesítését és a hóeltakarítást;
j) összegyűjti és elszállítja a hulladékot;
k) gondoskodik a temető rendjének betartásáról és betartatásáról;
l) összehangolja a temetői létesítmények, így különösen a ravatalozó használatával kapcsolatos temetkezési szolgáltatói tevékenységeket, szervezési intézkedésekkel elősegíti a temetés és az urnaelhelyezés zökkenőmentes lefolytatását;
m) gondoskodik az ügyfélfogadásról.
17. § (1) A temető üzemeltetését az a gazdálkodó szervezet láthatja el, amely a kormányrendeletben meghatározott szakmai követelményeknek megfelel.
40. § (1) Az önkormányzat rendelete kötelezővé teheti a köztemetőn belüli, az elhunyt hűtésével, a temetőben erre a célra rendszeresített szállító járművön történő szállításával, továbbá a hamvaknak az erre szolgáló berendezéssel történő szórásával, sírhelynyitással és visszahantolással kapcsolatos feladatok ellátására az üzemeltető szakszemélyzetének és berendezésének igénybevételét (a továbbiakban: az üzemeltető által biztosított szolgáltatás).
(2) A temető tulajdonosa, köztemető esetén az önkormányzat a temető üzemeltetésével és fenntartásával kapcsolatosan felmerült szükséges és indokolt költségek alapján állapítja meg
a) a temetési hely, illetőleg az újraváltás díját,
b) a temetkezési szolgáltatók kivételével a temetőben vállalkozásszerűen munkát végzők által fizetendő temetőfenntartási hozzájárulás díját,
c) a temetői létesítmények, illetve az üzemeltető által biztosított szolgáltatások igénybevételéért a temetkezési szolgáltatók által fizetendő díjat.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott díjfajtákon belül a köztemetőkre vonatkozó díjak mértékét az önkormányzat rendeletben állapítja meg. A díjmértékeket évente felül kell vizsgálni.
41. § (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg
(3) A települési önkormányzat, fővárosban a közgyűlés rendeletben állapítja meg - a köztemetőre vonatkozóan - különösen
a) a temető rendeltetésszerű használatához szükséges egyéb helyi, tárgyi és infrastrukturális feltételeket;
b) a temető használatának és igénybevételének szabályait;
c) a temetési hely gazdálkodási szabályait;
d) a sírhely méretezését, sírjelek alkalmazását, a kegyeleti tárgyak, növényzet elhelyezését, a sírgondozás szabályait;
e) temetőben a kegyeleti közszolgáltatások feltételeit, a temetési hely megváltási díját, a temetőfenntartási hozzájárulás díját, illetve a létesítmények vállalkozók részéről történő igénybevételének díját;
f) a temetési szolgáltatás, illetőleg a temetőben végzett egyéb vállalkozói tevékenységek ellátásának temetői rendjét;
g) a szabálysértés eseteit és az eljáró önkormányzati szabálysértési hatóságot.

A temetőkről és a temetkezésről szóló 1999. évi XLIII. törvény végrehajtásáról szóló 145/1999. (X. 1.) kormányrendelet
55. § (1) A temető üzemeltetője is köteles a szabályzatban meghatározott, a temetkezési szolgáltatókat terhelő díjakat megfizetni, ha az üzemeltetés mellett temetkezési szolgáltató tevékenységet is végez.
(2) A temető üzemeltetője a szabályzatban megállapított díjakon felül más díjat nem állapíthat meg, így különösen: nem szedhető díj a temetőlátogatásért, a temetői utak használatáért és a temetési hely gondozásához igénybe vett vízért.
59. § (1) A Kormány temetkezési szolgáltatási tevékenységeket engedélyező hatóságként, valamint a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként
a) a temetkezési szolgáltatás tekintetében a temetkezési szolgáltató székhelye,
b) a temető fenntartásával és üzemeltetésével összefüggő feladatok ellenőrzése tekintetében a temető fekvése szerint illetékes körzetközponti feladatokat ellátó települési önkormányzat jegyzőjét jelöli ki.

Az okmányirodák kijelöléséről és illetékességi területéről szóló 256/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet
§ (1) Ha a jogszabály eltérően nem rendelkezik, az e rendelet mellékletében kijelölt, körzetközponti feladatokat ellátó települési (fővárosi kerületi) önkormányzat jegyzője a polgármesteri hivatal részeként működtetett okmányiroda (a továbbiakban: okmányiroda) útján, az ország területére kiterjedő illetékességgel látja el - a (2)-(3) bekezdésben meghatározott kivétellel - a külön jogszabályban hatáskörébe utalt feladatait.
Melléklet a 256/2000. (XII. 26.) Korm. rendelethez
20. BUDAPEST FŐVÁROS
20.20. Okmányiroda Budapest XX. kerület
Budapest XX. kerület