Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 497/2010 számú ügyben
(Előzményi ügyszám: AJB 7120/2009.)

Előadó: dr. Haraszti Katalin
Az eljárás megindulása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos eljárása alapvetően beadványra indul. Az Obtv. 16. § (2) bekezdése szerint, amennyiben az eljárásának feltételei fennállnak, az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az országgyűlési biztos hivatalból is eljárhat. Miután az Obtv. nem szabályozza, hogy milyen élethelyzetek szolgálhatnak a hivatalból induló eljárás alapjául, ezek elrendelése kizárólag az országgyűlési biztos mérlegelésének függvénye. 
A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Metv.) 2. § f) pontja értelmében „kísérő nélküli kiskorú: az a tizennyolcadik életévét be nem töltött külföldi, aki jogszabály vagy szokás alapján felügyeletéért felelős nagykorú személy kísérete nélkül lépett a Magyar Köztársaság területére, vagy a belépést követően maradt felügyelet nélkül, mindaddig, amíg ilyen személy felügyelete alá nem kerül”. A felnőtt hozzátartozóitól elszakított gyermekek a szüleik, illetve törvényes gondviselőjük gondoskodását és védelmét nélkülözik, amelynek eredményeként komoly társadalmi és pszichés hátrányt szenvednek, így az alkotmányos jogaik érvényesülése a befogadó országban különleges figyelmet igényel. 
A felnőtt hozzátartozóitól elszakított, külföldi állampolgár gyermekek esetében alaposan feltételezhető, hogy kiszolgáltatott helyzetüknél fogva, az alkotmányos jogaik megsértése esetén még panaszkodni sem lennének képesek, ezért az Obtv. 16. § (2) bekezdésében, továbbá a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 11. § (2) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva – gyermekjogi szakombudsmanként - a kísérő nélküli kiskorúak otthonában élő személyek életkörülményeit hivatalból vizsgáltam.

A vizsgálat módszere
A Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 1991. évi LXIV. törvény (a továbbiakban: Gyermekjogi Egyezmény) 22. cikk 1 pontja értelmében, a felnőtt hozzátartozóitól elszakított gyermek (a továbbiakban: kísérő nélküli kiskorú) a befogadó ország állampolgárságával rendelkező, vagy ott jogszerűen tartózkodó gyermekkel azonos bánásmódra jogosult. Miután a Gyermekjogi Egyezmény hivatkozott rendelkezése értelmében a kísérő nélküli kiskorú menedékjogi illetve idegenrendészeti jogállása másodlagos, őt elsősorban gyermekként kell kezelni, vizsgálatom elsősorban arra koncentrált, hogy a kísérő nélküli kiskorúak befogadására, illetve ellátásukra hivatott hazai intézmények ennek az elvárásnak miként tesznek eleget. 
A „Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonát” 2009. november 11-én, előre be nem jelentett, helyszíni bejárás keretében vizsgáltam. A vizsgálatban résztvevő munkatársaim meglátogatták a kiskorúak elhelyezésére szolgáló épületeket, megtekintették azok berendezését és felszerelését, iratokat vizsgáltak, elbeszélgettek néhány fiatallal, velük foglalkozó szociális munkásokkal, konzultáltak a helyi gyámhivatal vezetőjével, valamint a Fejér Megyei Önkormányzat Gyermekvédelmi Központjának vezetőjével.
A helyszíni bejárás résztvevői: 
dr. Haraszti Katalin főosztályvezető-helyettes
dr. Retkes Zita jogi referens

A megállapított tényállás
A vizsgálat idején, Magyarországon három befogadó állomás működött. A Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal vezetése által 2007-ben elrendelt átszervezés eredményeként, a külföldiek a menedékjogi kérelmük elbírálásának fázisához igazodóan tartózkodnak a három intézmény valamelyikében. Az eljárás megindulásakor a menedékjogi kérelmet benyújtott kérelmezők az egészségügyi szűrővizsgálatok elvégzése, illetve az esetleges „dublini eljárás” idején, Békéscsabán tartózkodnak. A békéscsabai tartózkodás átlagos időtartama 15 nap. A külföldiek a hatósági eljárás következő szakaszában, a menedékjogi kérelmük jogerős elbírálásáig – ami az esetleges bírói felülvizsgálat igénybe vétele esetén akár évekig is elhúzódhat – a debreceni befogadó állomáson élnek. Azokat a külföldieket, akiket a magyar hatóság menekültként elismer, a Bicskei Befogadó Állomásra (a továbbiakban: Befogadó Állomás) szállítják, integráció céljából, ami alapvetően 6 hónapig tarthat, azonban egy alkalommal, legfeljebb 6 hónappal meghosszabbítható. 
Az Európai Unió Tanácsának a menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló 2003/9/EK irányelve (a továbbiakban: befogadási irányelv) [COUNCIL DIRECTIVE 2003/9/EC of 27 January 2003 laying down minimum standards for the reception of asylum seekers.] 19. cikk (2) bekezdés alapján, a tagállamok a menedékjog iránti kérelmet benyújtó, felügyelet nélkül maradt kiskorúakat a területükre történő belépés időpontjától kezdődődően felnőtt rokonoknál, nevelőcsaládnál, sajátosan kiskorúak ellátására alkalmas befogadó állomásokon vagy a kiskorúaknak megfelelő más szálláson kötelesek elhelyezni. A Magyar Köztársaság területén, a Metv. végrehajtásáról szóló 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet (Vhr.) 33. § (4) bekezdésében megjelölt a kísérő nélküli „kiskorúak elkülönített elhelyezésére és ellátására alkalmas befogadó állomás” 2008. január 1-jétől a Befogadó Állomás területén – egy drótkerítéssel védett területrészen található épületekben – működött. A Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának működéséhez szükséges tárgyi feltételeket, a fiatalok elszállásolását, napi háromszori étkezését, tovább az étkező- és tisztálkodási eszközöket a Befogadó Állomás biztosítja, azonban a nevelést, illetve a személyes foglalkozást végző szociális munkások a Magyar Ökomenikus Segélyszervezet (a továbbiakban: Segélyszervezet) munkatársai voltak. Az ő működésük költségeit a Segélyszervezet, valamint a Befogadó Állomás által közösen benyújtott pályázat alapján az Európai Menekültügyi Alap fedezte.
A Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában elhelyezett fiatalokkal a Segélyszervezet 6 idegen nyelveket beszélő, pedagógiai, valamint – gyakorlati és elméleti – interkulturális ismeretekkel rendelkező, szociális munkása foglalkozott, akik segítették őket a tanulásban, szabadidős programokat szerveznek, továbbá – több műszakos váltásban - napi 24 órás felügyeletet biztosítottak. A Segélyszervezet munkatársainak célja, hogy a menekülttábori körülmények között élő fiatalok számára az új kulturális környezetbe történő beilleszkedésüket segítő, az egészséges fizikai és pszichés fejlődésüket biztosító, családias környezetet teremtsenek. 
A helyszíni bejárás időpontjában a Befogadó Állomáson összesen 134 külföldi személy tartózkodott, közülük 62 a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának lakója volt. A kísérő nélküli kiskorúak közül 15 menedékkérő, 21 menekült, 22 oltalmazott és 4 befogadott jogállású fiatal volt. A kísérő nélküli kiskorúak szinte kivétel nélkül súlyos traumákon átesett, a menekülésre okot adó események, a családtagjaik elvesztése, valamint az utazás közben elszenvedett viszontagságok által megviselt fiatalok voltak, többen poszttraumás szimptómáktól szenvedtek. A szociális munkások a felgyülemlett feszültségek oldására – terápiás eszközök bevonásával végzett – csoportfoglalkozásokat tartottak. A csoportfoglalkozást tartó szociális munkások jelzése alapján, a különösen súlyos állapotban lévő fiatalokkal a Segélyszervezet pszichológusa, szükség esetén a Cordélia alapítvány pszichiátere egyénileg is foglakozott. A Cordélia Alapítvány pszichiátere által rendelt gyógyszereket – napjában többször – a szociális munkások adták ki a fiataloknak. A gyógyszeres terápia orvosi követését a Cordélia Alapítvány pszichiátere végezte, a gyógyszereket a Befogadó Állomás finanszírozta.
A 62 fiatal egy 15 illetve 11 lakószobás épületben, nemek szerint elkülönítve, 2-4 személyes lakószobákban volt elhelyezve. A Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában többségében 14-18 év közötti fiatalok éltek, kivéve azt a körülbelül másfél éves gyermeket, aki – szintén az intézményben élő – 18 éves anya, illetve egy 17 éves apa kapcsolatából származott. Ők hárman, a Vhr. 21. § (6) bekezdésében írtaknak megfelelően, az egyik lakószobában családként éltek. A Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában a lakószobákon kívül, nemek szerint elkülönített vizes helyiségek, illemhelyek, a szociális munkások szobái, továbbá közösségi helyiségek (társalgó, televízióval, és pinpong asztallal), valamint egy számítógépekkel felszerelt internetszoba található.

A vizsgált alkotmányos jogok
A jogállam részét képező jogbiztonsághoz való jog: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” /Alkotmány 2. § (1) bekezdés/;
A nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangja: „A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját”. /Alkotmány 7. § (1) bekezdés/,
A gyermekek védelemhez való joga: „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges”. /Alkotmány 67. § (1) bekezdés/.

A vizsgálat megállapításai
I. A menedékjogi kérelmet benyújtó kísérő nélküli kiskorú elhelyezésével és ellátásával kapcsolatos megállapítások
A meghallgatott külföldiek beszámolói szerint a Magyar Köztársaság államhatárára érkezéskor az idegenrendészeti hatóságként eljáró rendőrségnek jelezték, hogy menedékjogi kérelmet kívánnak előterjeszteni. A menedékkérőket a rendőrök tolmács közreműködésével meghallgatták, amelyről jegyzőkönyv készül. A rendőrök a személyazonosításra alkalmas iratok nélkül érkező külföldiek személyes adatait a nyilatkozatuk alapján rögzítették. Az idegenrendészeti hatóság az Európai Unió Tanácsának 2725/2000/EK rendelete 4. cikk (1) bekezdése alapján, a 14. életévet betöltött menedékkérők ujjlenyomatát és arcképét az államhatáron rögzíti, majd – elektronikus úton – a számítógépes központi adatbázis (a továbbiakban: Eurodac) számára továbbították. Amint a menedékkérő által közölt születési adatok, továbbá az érkezés körülményei alapján a rendőrök észlelték, hogy a kérelmező kísérő nélküli kiskorú – a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatója és az országos rendőrfőkapitány 1/2008. (V. 21.) együttes intézkedésének 52. pontja alapján – értesítették a Befogadó Állomást arról, hogy az általuk meghallgatott fiatalt átszállítják. A helyszíni bejárás idején a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában tartózkodó fiatalokat a rendőrség szállította az intézménybe. A helyszíni bejárás során a kísérő nélküli kiskorúaknak a Befogadó Állomásra történő átszállítása kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
A kísérő nélküli kiskorú menedékjogi kérelmének előterjesztéséről, továbbá a Befogadó Állomásra szállításáról az idegenrendészeti hatóság értesíti az IRM Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalt (a továbbiakban. Hivatal). A Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonába érkező külföldiek befogadását a Segélyszervezet munkatársai végzik. A befogadás során a külföldi tájékoztatást kap a menedékjogi eljárás menetéről, és a házirendről, tisztasági csomagot kap, majd az egyik lakószobában elhelyezik. 
A menedékjogi eljárás az előzetes vizsgálati, továbbá az érdemi eljárásra oszlik. A Hivatal – a Metv. 47. § alapján – a 15 napon belül lefolytatandó az előzetes vizsgálati eljárás során elsőként azt vizsgálja, hogy a menedékkérő esetében az un. dublini rendeletek alkalmazásának feltételei fennállnak-e. Miután a kísérő nélküli kiskorú olyan ügyfél, aki a menedékjogi eljárásban a saját ügyében nem tud önállóan eljárni, és szülői felügyelet hiányában, sem törvényes, sem meghatalmazott képviselője nincsen, a Hivatal – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 40. § (5) bekezdése alapján – a képviseletére jogosult ügygondnok kijelölése érdekében a Bicskei Gyámhivatalhoz (a továbbiakban: Gyámhivatal) fordul.
Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 5. § (2) bekezdése értelmében, ügyféli képviselet valamint a jogi tanácsadás ellenérték fejében történő rendszeres ellátására kizárólag ügyvéd jogosult. Ezért, a Gyámhivatal a kísérő nélküli kiskorú képviseletét ellátó ügygondnokot az illetékességi területén működő ügyvédek közül rendeli ki. A Gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint a 2009-ben iktatott 211 ügygondnoki megkeresésből 157 esetben a kísérő nélküli kiskorú számára kellett ügygondnokot kirendelni.
A Hivatal munkatársa a kísérő nélküli kiskorút – az ügygondnok jelenlétében – tolmács segítségével 1-2 napon belül meghallgatja, az ujjlenyomatát és az arcképét rögzíti. A Hivatal a kísérő nélküli kiskorú, előzetes eljárás során rögzített adatait az elektronikus úton a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet, illetve az Eurodac számára továbbítja. A meghallgatást végző ügyintéző intézkedik arról, hogy a Hivatal a menedékkérő részére – a menedékjogi eljárás idejére érvényes – humanitárius tartózkodási engedélyt kiállítsa. Amennyiben a magát kiskorúnak valló menedékkérő kiskorúságát illetően kétség merül fel, a Metv. 44. § (1) bekezdése alapján, életkorának megállapítása céljából orvos szakértői vizsgálat kezdeményezhető. Az Európai Unió Tanácsának 97/C 221/03 számú állásfoglalása 4. cikk (3) bekezdése alapján az „életkor meghatározásnak objektívnek kell lennie. Ennek érdekében a tagállamok a kiskorú, speciálisan kirendelt felnőtt képviselő vagy intézmény egyetértésével, szakképzett egészségügyi személyzet által végrehajtott életkor meghatározó vizsgálatot végezhetnek.” [COUNCIL RESOLUTION of 26 June 1997 on unaccompanied minors who are nationals of third countries (97/C 221/03)] A kísérő nélküli kiskorúakkal kapcsolatos bánásmódra vonatkozó nemzetközi elvárás szerint, „az életkor meghatározása fizikai, fejlődési, pszichikai és kulturális tényezőket foglal magában. Amennyiben az életkor meghatározása szükségesnek tűnik, az eljárást olyan független szakértőnek kell lefolytatnia, aki megfelelő szaktudással és a gyermek etnikai, ill. kulturális közegének megfelelő ismeretekkel rendelkezik”. [http://www.separated-children-europe-programme.org/separated_children/good_practice/native/index.html]
A Hivatal menedékjogi kérelmet benyújtó kísérő nélküli kiskorú életkorának vizsgálatát végzéssel rendeli el. A Metv. a menedékkérő életkorának meghatározása során meghatározott szakértő – szervezet, testület vagy személy – igénybevételét nem írja elő, ezért a Hivatal, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 58. § (3) bekezdése alapján, „szakértelemmel rendelkező egyéb személyként” egy bicskei háziorvost, és egy házi gyermekorvost rendel ki. A szakvélemény kialakításának módjáról sem a Metv. sem a Vhr. nem rendelkezik. A vizsgálat során megtekintett, mindkét eseti szakértő aláírását tartalmazó szakvélemények szerint az érintett személyek életkorának meghatározása „általános benyomás, a fogazat megtekintése, a másodlagos nemi jegyek fizikális vizsgálata (inspekció)” módszerével történt. A vizsgálat során meghallgatott személyek beszámolói szerint a csukló ízületek Röntgen-sugaras vizsgálatára csak kivételesen – a Metv. hatályba lépése óta eltelt két év alatt – összesen három esetben került sor. Az életkor meghatározását különös gondossággal és fokozott körültekintéssel, a hibalehetőségek kockázatának ésszerű minimalizálásával kell azt elvégezni, amelynek – a nemzetközi gyakorlatban széles körben elterjedt – az etnikai és kulturális tényezők vizsgálata hatékony módszere lehet. Az életkor meghatározásakor, kétség esetén, a felnőtt hozzátartozóitól elszakított gyermek javára kell dönteni. A vizsgálat során megtekintett orvosi szakvélemények azonban a vizsgált személyek pszichés érettségéről, az őket érintő „etnikai és kulturális tényezőkről” említést sem tesznek. 
A kísérő nélküli kiskorú pszichikai, etnikai és kulturális adottságai vizsgálatának mellőzése veszélyezteti az Alkotmány 7. § (1) bekezdésében biztosított, a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangjához, valamint az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében biztosított, a gyermekek különleges védelemhez és gondoskodáshoz való jogának érvényesülését.
A Hivatal az orvos szakértők által nagykorúnak nyilvánított személyeket átirányítja a Debreceni Befogadó Állomásra, ahol a Gyermekjogi Egyezményben, illetve a Gyvtv-ben biztosított speciális jogok hiányában, a felnőtt korú kérelmezők esetében szokásos elhelyezésben és ellátásban részesülnek. Az életkor meghatározása során, a pszichikai, etnikai és kulturális adottságok vizsgálatának indokoltságát bizonyítja annak az öt, az eseti orvos szakértők által nagykorúnak nyilvánított, szomáli fiatalnak a 2009-ben történt esete is, akikről a Debreceni Befogadó Állomáson töltött néhány hónap alatt kiderült, hogy valószínűleg tényleg kiskorúak, így a menedékjogi kérelmük jogerős elbírálását követően, ismét a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának lakói lettek.
Amennyiben az Eurodac körülbelül 3 napon belül megérkező válasza szerint a kérelmező ügyében a tagállamok valamelyikében már indult menedékjogi eljárás, a Hivatal az előzetes eljárást felfüggeszti és – Metv. 49. § (4) bekezdése alapján – végzéssel dönt arról, hogy őt az un. „dublini eljárás” keretében ennek a tagállamnak átadja. Ha a dublini eljárás a kérelmező átadásával zárul, az előzetes vizsgálati eljárást a kérelmező átadásának időpontjában meg kell szüntetni. A kiskorú kérelmező az átadásig a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában marad, amelynek időtartama – az átvevő tagállam illetékes hatóságai együttműködésétől függően – változó. Gyakori, hogy a menedékkérő az átadás időpontja előtt ismeretlen helyre távozik. Ilyen esetben a Hivatal a Metv. 52. § (2) bekezdésének d) pontja alapján a menedékjogi eljárást megszünteti.
Amennyiben az Eurodac adatai szerint a kérelmező ügyében még egyik tagállamban sem indult menedékjogi eljárás, esetleg a kérelmezőt és a kérelem vizsgálatát a megkeresett tagállam nem veszi át, a Hivatal az előzetes vizsgálati eljárást folytatja. Ha a Hivatal a kérelem elfogadhatóságát állapítja meg, az ügyet érdemi eljárásra utalja. A Hivatal a Metv. 56. § alapján, a kérelmet érdemi eljárásra utaló végzésben a kísérő nélküli kiskorú részére szálláshelyként a Befogadó Állomást jelöl ki, ahol az érdemi eljárás alatt életvitelszerűen köteles tartózkodni. Az érdemi eljárást – az érdemi eljárásra utaló végzés meghozatalától számított – hatvan napon belül kell lefolytatni. A vizsgálat adatai szerint a Hivatal a kísérő nélküli kiskorúak esetében a Metv. által előírt ügyintézési határidőket betartja, a vizsgálat ebben a tekintetben alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észlelt.
A Segélyszervezet munkatársai két hét elteltével, tehát lényegében az előzetes eljárás lezárását követően jelölik ki a kiskorú neveléséért és ügyeinek intézéséért felelős szociális munkást. A Gyermekjogi Egyezmény 28. cikkének 1. pontja alapján, az államok elismerik a gyermeknek az oktatáshoz való jogát, és az alapfokú oktatást mindenki számára kötelezővé és ingyenessé teszik. A Gyermekjogi Egyezmény idézett rendelkezése alapján a tanköteles életkorban lévő kísérő nélküli kiskorú jogosult arra, hogy a magyar közoktatásba részt vegyen. Az alapfokú oktatáshoz való jog gyakorlása érdekében, a Vhr. 21. § (2) bekezdése alapján, a befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás keretében az ötödik életévét betöltött kiskorú menedékkérő számára – az elismerés iránti kérelmet érdemi eljárásra utaló végzés meghozatalától – biztosítani kell a közoktatásban való részvételt elősegítő felkészítő nyelvi képzést. A helyszíni bejárás adatai szerint 2008. és 2009. évben a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában elhelyezett fiatalok magyar nyelvoktatása – a menedékjogi eljárás állásától függetlenül – a befogadást követő egy-két napon belül megkezdődött. A nyelvoktatás időtartama napi 90 perc volt. Ebben az időszakban a kísérő nélküli kiskorúak magyar nyelvoktatásának költségeit – pályázat útján – az 25-75%-os arányban a Hivatal, illetve az Európai Menekültügyi Alap fedezte. Annak ellenére, hogy az 5. életévét betöltött, érdemi eljárás alatt álló kísérő nélküli kiskorú magyar nyelvi képzésének biztosítása kötelező ellátás, a jelentés elkészítésének idején tudomásomra jutott információk szerint 2010. évben a Hivatal már csak a menekültként vagy oltalmazottként elismert külföldiek magyar nyelvoktatásának költségeit kívánja fedezni. Magyarország a Gyermekjogi Egyezmény 3. cikk 1. pontjában vállalta, hogy a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben elsősorban a gyermek mindenekfelett álló érdekét veszik figyelembe.
Azon túl, hogy a Vhr. 21. § (2) bekezdésében megjelölt életkort elérő, érdemi eljárás alatt álló, kísérő nélküli kiskorú alapfokú oktatásban való részvételének elősegítését szolgáló magyar nyelvi képzés biztosítása kötelező állami feladat, az ellátás szüneteltetése nem a gyermek mindenekfelett álló érdekét szolgálja, ezért az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében biztosított jogállam részét képező jogbiztonsághoz, az Alkotmány 7. § (1) bekezdésében biztosított, a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangjához, továbbá az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében biztosított, a gyermekek különleges védelemhez és gondoskodáshoz való jogának érvényesülésével összefüggő visszásságot okoz.

II. A menekültként, oltalmazottként, illetve befogadottként elismert kísérő nélküli kiskorú elhelyezésével és ellátásával kapcsolatos
A Hivatal, az érdemi eljárás eredményeként a kísérő nélküli kiskorú menedékkérőt menekültként vagy oltalmazottként elismeri, de előfordul, hogy a kérelmet elutasítja. A Metv. 10. § (1) bekezdése, továbbá 17. § (1) bekezdése értelmében, a menekült, valamint az oltalmazott jogállású külföldit – ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik – a magyar állampolgár jogai illetik meg és kötelezettségei terhelik. Az „eltérő rendelkezések” többségét maga a Metv., illetve a Vhr. tartalmazzák.
A helyszíni bejáráskor meghallgatott szociális munkások – a Gyámhivatal vezetője által is megerősített – elmondása szerint, az ügyvédek a menedékjogi eljárás jogerős befejezését követően kérik az ügygondnokság alóli felmentésüket. A Gyámhivatal a menekült, továbbá az oltalmazott jogállású kísérő nélküli kiskorúak esetében a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvényt (a továbbiakban: Csjt), továbbá a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvtv.) szerint jár el. A Gyámhivatal a szülői felügyelet alatt nem álló kiskorút a Csjt. 93. §, valamint a Gyvtv. 127. § (2) bekezdése gyámság alá helyezi, és gyámjául a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának vezetőjét rendeli ki. A Gyámhivatal 2009-ben a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának vezetőjét 46 esetben rendelte ki gyámként. A kísérő nélküli kiskorú magyarországi lakcímét igazoló hatósági igazolvány, a társadalombiztosítási azonosító jel, továbbá a személyi igazolvány beszerzéséről a gyám gondoskodik. A kísérő nélküli kiskorú magyarországi lakcímét igazoló hatósági bizonyítványban a Befogadó Állomás címe szerepel. A kísérő nélküli kiskorú személyi okmányainak beszerzése kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
Az ismeretlen szülőktől származó olyan kiskorút, akinek neveléséről – a Csjt. 95-97. §-ai alapján – kirendelt gyám útján nem lehet gondoskodni, a Gyámhivatal a Gyvtv. 80. § (1) bekezdésének c) pontja alapján tartós nevelésbe veszi. A kísérő nélküli kiskorút a tartós nevelésbe vétel iránti eljárásban – gyámként – a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának vezetője képviseli. A Gyámhivatal adatai szerint 2008-ban az 54 tartós nevelésbe vételi ügyből 50 esetben, a 2009-ben a 31 tartós nevelésbe vételi ügyből 30 esetben a kísérő nélküli kiskorú ügyében kellett eljárni. Miután a tartós nevelésbe vétel, a gyermek biztonságos elhelyezése, valamint a gyám kirendelése a kísérő nélküli kiskorú mindenekfelett álló érdekét szolgálja, a tartós nevelésbe vétel kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
A Gyvtv. 80. § (2) bekezdése értelmében, a Gyámhivatal – a tartós nevelésbe vétellel egyidejűleg – a gyermeket nevelőszülőnél, vagy ha ez nem lehetséges gyermekotthonban, esetleg fogyatékosok és pszichiátriai betegek otthonában helyezi el, és gyámot (hivatásos gyámot) rendel. A Gyámhivatal – Gyvtv. 82. § (1) bekezdése alapján – a tartós nevelésbe vétel iránti eljárással érintett gyermek gondozási helyét – a gyermek meghallgatása után – a megyei gyermekvédelmi szakértői bizottság szakvéleményének segítségével határozza meg. A Gyvtv. 82. § (7) bekezdése szerint a megyei gyermekvédelmi szakértői bizottság legalább három tagból, a speciális szükségletű gyermekek vizsgálata esetén legalább öt tagból áll. A szakértői bizottság állandó tagja egy fő gyermekorvos, egy fő gyermek-szakpszichológus és egy fő szociális munkás. A megyei gyermekvédelmi szakértői bizottság, a kísérő nélküli kiskorú gondozási helyére, a Befogadó Állomás gyermek-háziorvosa, a segélyszervezet pszichológusa, továbbá szociális munkása által készített szakvélemények alapján tesz javaslatot.
A Fejér megyében működő nevelőszülők, illetve gyermekotthonok, azonban idegen nyelveket – különösen arabul, illetve az afgánok által használt pastu nyelvet – beszélő, speciális etnikai és kulturális tényezőket ismerő munkatársak, továbbá férőhely hiányában, a kísérő nélküli kiskorúakat nem tudja fogadni. A Gyvtv. azonban sem a Befogadó Állomást, sem a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonát nem ismeri, így ezeket az intézményeket a kísérő nélküli kiskorú számára gondozási helyként sem lehet kijelölni. Ezért, a Gyámhivatal – a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Gyermek- és Ifjúságvédelmi Főosztályának 9997-0/2008-017/GYFŐ számú tájékoztatása alapján – a kísérő nélküli kiskorú számára formális gondozási helyként a Fejér Megyei Gyermekotthont [Székesfehérvár, Kikinda utca 1.] jelöli ki, ahol azonban gyermek nem tölt el egyetlen percet sem. A Vhr. 41. § (1) bekezdése alapján a menekült és az oltalmazott – ha a lakhatása más módon nem biztosított – a befogadó állomáson nyújtott elhelyezést és ellátást az elismerésről szóló jogerős határozat keltétől számított hat hónapig térítésmentesen veheti igénybe, amely időtartamot a Hivatal, egy ízben, további hat hónappal meghosszabbíthat. A Vhr. 41. § (1) bekezdésének a menekült és az oltalmazott lakhatását biztosító rendelkezésére figyelemmel, a hivatásos gyám a gyámhivatali határozat átvételét követően – a Gyvtv. 83. § (7) bekezdése alapján – kérelemmel fordul a Gyámhivatalhoz, hogy a gyermek tartózkodási helyéül a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonát jelölje ki. A Gyvtv. 83. § (8) bekezdése alapján, a Gyámhivatal a gyám kérelemének jóváhagyását csak akkor tagadhatja meg, ha a tartózkodási hely kijelölése vagy megváltoztatása nem áll a gyermek érdekében. A Gyámhivatal a kérelemről öt munkanapon belül köteles dönteni. Ha a kérelemre öt munkanapon belül nem reagál, azt jóváhagyottnak kell tekinteni. A Gyámhivatal a helyszíni bejárás idején a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában tartózkodó 21 menekült és 22 oltalmazott gyermek tartózkodási helyét az említett eljárásrendben, a tartózkodási hely megváltoztatásának hallgatólagos jóváhagyásával jelölte ki. 
A vizsgálat adatai szerint a Befogadó Állomás, a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthona keretében valamennyi, a Metv. illetve a Vhr. által előírt ellátást biztosítja, azonban a hatályos jogi szabályozás – a Magyarországon működő gyermekvédelmi intézményektől eltérően – az említett típusú intézmény fenntartója számára semmiféle intézményi, vagy szakmai előírást nem tartalmaz. 
A kísérő nélküli kiskorú menedékjogi illetve az idegenrendészeti jogállása másodlagos, őt elsősorban gyermekként kell kezelni. Ezért, a nevelőszülői valamint gyermekotthoni ellátórendszerből kiszorult, speciális nevelési igényű, kísérő nélküli kiskorúak elhelyezésére és ellátására szakosodott gyermekvédelmi intézmény létesítésére és működtetésére vonatkozó jogszabályok hiánya súlyosan veszélyezteti az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében biztosított gyermeki jogok érvényesülését.  
A Gyermekjogi egyezmény 28. cikk alapján minden gyermeknek joga van a kötelezővé és ingyenes alapfokú oktatáshoz. Az államok előmozdítják a középfokú oktatás, különböző, mind általános, mind szakirányú formáinak megszervezését, és ezeket minden gyermek számára megnyitják és hozzáférhetővé teszik. A befogadási irányelv 10. cikk (1) és (2) bekezdése alapján, a tagállamok a kiskorú menedékkérőknek a befogadó tagállam állampolgáraihoz hasonló feltételekkel biztosítják a részvételt az oktatási rendszerben. Az oktatási rendszerhez való hozzáférés legfeljebb a kérelem benyújtásától számított három hónapig halasztható. A vizsgálat adatai szerint a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának munkatársai körülbelül 2-3 hónap elteltével tudják a gyermeket valamilyen alap, vagy középfokú oktatási intézményben elhelyezni. Minimálisan ennyi időre van szükség ahhoz, hogy kísérő nélküli kiskorú az őt ért traumákat többé-kevésbé kiheverje, az iskola, illetve a Befogadó Állomás közötti utat egyedül is képes legyen megtenni, és olyan szinten megtanuljon magyarul, amellyel képes a hazai közoktatásba bekapcsolódni. A kísérő nélküli kiskorúak integrált oktatását eddig főként azért nem sikerült megvalósítani, mert többnyire lényegesen alacsonyabb szintű ismeretekkel rendelkeznek, mint a velük egykorú, a hazai közoktatásban 6 éves életkortól résztvevő gyermekek. 
A befogadási irányelv 10. cikk (3) bekezdése alapján, amennyiben a kiskorú speciális helyzete miatt nem tud az oktatási rendszerbe bekapcsolódni, a tagállam más oktatási lehetőséget ajánl fel. A kísérő nélküli kiskorúak alapfokú oktatását a helyi önkormányzat által fenntartott, a felzárkóztatásukhoz szükséges speciális oktatási programmal nem rendelkező, általános iskola helyett, a településen működő – pszichológus, fejlesztő pedagógus, mentálhigiénés szakember, valamint pszichiáter végzettségű munkatársakkal is rendelkező - Budapest Főváros Önkormányzata által fenntartott, Kossuth Zsuzsa Gyermekotthon Általános Iskolája biztosítja. A helyszíni bejáráskor a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának 30 lakója volt az intézmény tanulója. A Segélyszervezet munkatársai a két intézmény együttműködését sikeresnek értékelték, amit az is bizonyít, hogy 2009. évben az általános iskolai tanulmányok elvégzését igazoló bizonyítványt 8 kísérő nélküli kiskorú vette át.
A Gyermekjogi Egyezmény 28. cikk alapján a tagállamok előmozdítják a középfokú oktatás, különböző, mind általános, mind szakirányú formáinak megszervezését, és ezeket minden gyermek számára megnyitják és hozzáférhetővé teszik. A helyszíni bejáráskor a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának 7 lakója a Budapest Főváros Önkormányzata által fenntartott, budapesti Thán Károly Gimnázium, Szakközépiskola és Szakiskola tanulója volt. Egy szomáli fiú a Budapest Főváros XX. kerület Pesterzsébet Önkormányzata által fenntartott Baross Gábor Általános és Szakiskolában vízvezeték szerelőnek, egy afgán fiú a Budapest VII. kerület Erzsébetváros Önkormányzata által fenntartott Magyar-Angol Kéttannyelvű Általános Iskola és Vendéglátó Szakiskolában szakácsnak tanult. A helyszíni bejárás tapasztalatai szerint a gyermekek az őket oktató intézményekben jól érzik magukat, így a vizsgálat a kísérő nélküli kiskorúak alapfokú és középfokú oktatása kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észlelt.
A helyszíni bejáráskor a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának 4 befogadott jogállású lakója is volt. A vizsgálat adatai szerint a menedékkérelem elutasítását követően, az ügy átkerül az idegenrendészeti hatósághoz. Amennyiben az idegenrendészeti hatóság megállapítja, hogy a kísérő nélküli kiskorú az állampolgársága – hontalan esetén a szokásos tartózkodási helye – szerinti országba átmenetileg azért nem küldhető vissza, mert ott halálbüntetésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek lenne kitéve, és nincs olyan biztonságos harmadik ország, amely befogadja, és ideiglenes vagy kiegészítő védelemre nem jogosult, őt – a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 2. § f) pontja alapján – befogadottként elismeri. A befogadott jogállású kísérő nélküli kiskorú, az idegenrendészeti hatóság által kijelölt tartózkodási helyként köteles a Befogadó Állomáson, illetve a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában tartózkodni. Miután a Gyvtv. 4. § (1) bekezdése alapján, annak hatálya a befogadott jogállású gyermekre is kiterjed, a vizsgálatnak a menekült, illetve az oltalmazott kísérő nélküli kiskorúak gyámrendeléssel, elhelyezésével és oktatásával kapcsolatos megállapításai az ő esetükben is helytállóak.

Összefoglalás
A Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában tett látogatás, továbbá a Befogadó Állomás vezetőjével, valamint a Segélyszervezet menekültügyi és migrációs programokét felelős projektvezetőjével, valamint a Gyámhivatal vezetőjével történő konzultáció alapján megállapítottam, hogy az érintett szervezetek minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy a menekülttábori körülmények között élő fiatalok számára beilleszkedésüket segítő, az egészséges fizikai és pszichés fejlődésüket biztosító, családias környezetet teremtsenek. A vizsgálat során feltárt, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok alapvetően az erőteljesen centralizált magyar menekültügy, valamint a decentralizált gyermekvédelemi illetve a közoktatás intézményrendszer működéséből eredő feszültségekre, kisebb részben a Metv. és a Gyvtv. hiányos rendelkezéseire vezethető vissza. 
A kísérő nélküli kiskorúakat megillető speciális jogok érvényesülése szempontjából, különös jelentősége van az életkor meghatározásnak. A Metv. meghatározott szakértő igénybevételét előíró, garanciális jelentőségű rendelkezéseinek hiányára vezethető vissza, hogy a kísérő nélküli kiskorú menedékkérő életkorát meghatározó eljárás az érintett személy pszichés érettségének, valamint az őt érintő speciális „etnikai és kulturális tényezőknek” a vizsgálatát mellőzi.
A Gyermekjogi Egyezmény 22. cikk 1. pontja értelmében a kísérő nélküli kiskorú a befogadó ország állampolgárságával rendelkező, vagy ott jogszerűen tartózkodó gyermekkel azonos bánásmódra jogosult. Miközben a Metv., illetve a Vhr. rendelkezései lényegében mind az Európai Unió, mind a Gyermekjogi Egyezmény vonatkozó szabályainak eleget tesznek, addig a menekült, oltalmazott, illetve befogadott jogállással rendelkező kísérő nélküli kiskorúak a magyar állampolgár gyermekek számára rendszeresített nevelőszülői, illetve gyermekotthoni ellátáshoz nem tudnak hozzáférni, ugyanis a helyi, illetve megyei önkormányzatok által fenntartott közoktatási, illetve gyermekvédelmi intézmények a fogadásukra nincsenek felkészülve. 
A vizsgálat során mind a Gyámhivatal, mind a Fejér Megyei Önkormányzat Gyermekvédelmi Központjának munkatársai szóvá tették, hogy a Hivataltól semmiféle előzetes értesítést nem kaptak arról, hogy 2008. január 1-jétől valamennyi, Magyarországon tartózkodó menedékjogi, illetve idegenrendészeti eljárással érintett kísérő nélküli kiskorú elkülönített elhelyezésére és ellátására a Befogadó Állomást jelölték ki. A Hivatal kísérletet sem tett annak felmérésére, hogy a helyi önkormányzat gyámhivatala a Befogadó Állomáson elhelyezett, kísérő nélküli kiskorúak hatósági ügyeinek gyors és szakszerű intézéséhez szükséges szakértelemmel, illetve megfelelő számú ügyintézővel rendelkezik-e. A Kísérő nélküli kiskorúak centralizált elhelyezéséből adódóan, a Gyámhivatalnak még arra sem volt lehetősége, hogy egy másik, hasonló feladatot ellátó hivataltól szakmai konzultációt kérjen. A Gyámhivatalnak a kísérő nélküli kiskorúak ügyeinek intézésével összefüggő munkaterhének robbanásszerű növekedését bizonyítja, hogy a 2009-ben iktatott 211 ügygondnoki megkeresésből 157 esetben a kísérő nélküli kiskorú számára kellett ügygondnokot kirendelni. 2008-ban az 54 tartós nevelésbe vétel iránti ügyből 50 esetben, a 2009-ben a 31 tartós nevelésbe vételi ügyből 30 esetben a kísérő nélküli kiskorú ügyében kellett eljárni. A magyarul nem tudó, Európán kívüli országokból származó, afgán, szomáli, kongói, iraki, stb. kísérő nélküli kiskorúak hatósági meghallgatásához szükséges tolmácsok esetében nem csak a tolmácsolás költségeinek fedezése, hanem az egzotikus nyelveket beszélő tolmácsok felkutatása is komoly nehézséget jelent. A Hivatal a Gyámhivatal, továbbá a tartós nevelésbe vételt megelőző meghallgatást végző megyei gyermekvédelmi szakértői bizottság számára nem, hogy szakmai segítséget nem nyújtott, de még egy tolmácslistát sem adott. 
A tartós nevelésbe vett kísérő nélküli kiskorúak gyermekotthoni elhelyezéséért felelős Fejér Megyei Önkormányzat Gyermekvédelmi Központja a Gyámhivatalhoz hasonló problémákkal szembesült. A Gyvtv. 80. § (2) bekezdése alapján, a tartós nevelésbe vett, és gyermekotthonban elhelyezett kiskorú számára hivatásos gyámot kell kirendelni. A Gyvtv. 84. § (5) bekezdése alapján, a hivatásos gyám egyidejűleg legfeljebb 48 gyermek gyámságát láthatja el. A helyszíni bejáráskor a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában 21 menekült, 22 oltalmazott, és 4 befogadott jogállású gyermek élt, vagyis az intézmény lakóival kapcsolatos gyámi feladatok ellátása egy ember munkakörét gyakorlatilag kitöltik.
A Gyermekjogi Egyezmény 22. cikk 2. pontja alapján a szüleitől, illetve felnőtt hozzátartozóitól elszakított gyermeket az Egyezményben lefektetett elvek szerint „ugyanabban a védelemben kell részesíteni, mint bármely más, a családi környezetétől bármely okból véglegesen vagy ideiglenesen megfosztott gyermeket”. A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.) 93. § alapján az „a kiskorú, aki nem áll szülői felügyelet alatt, gyámság alá tartozik”. A Gyámhivatal az előzetes eljárásban, a menedékjogi kérelmet előterjesztő kísérő nélküli kiskorú képviseletére nem gyámot, hanem a Hivatal, mint eljáró hatóság kezdeményezésére – a Ket. 40. § (5) bekezdése alapján – ügygondnokot rendel. Az ügygondnok azonban nem a szülői felügyeletet hivatott pótolni, ő kizárólag a kirendelésének alapjául szolgáló közigazgatási hatósági eljárásban, a jogi képviseletet jogosult ellátni. A jelenlegi gyakorlat figyelmen kívül hagyja, hogy a kísérő nélküli kiskorú nem azért szorul különleges védelemre, mert a Hivatal menekült, oltalmazott vagy befogadott jogállású külföldiként elismerte. A felnőtt hozzátartozóitól elszakított kiskorú menedékjogi illetve idegenrendészeti jogállása másodlagos, őt elsősorban gyermekként kell kezelni. Miután a menedékjogot kérelmező kísérő nélküli kiskorú is a szülei, illetve törvényes gondviselője gondoskodását és védelmét nélkülöző - azaz komoly társadalmi és pszichés hátrányt elszenvedő - gyermek, a menedékjogi illetve idegenrendészeti jogállással már rendelkező társaival azonos szintű védelemre jogosult.
A hatályos jogi szabályozás szerint a gyámság alatt álló kiskorú rendelkezik törvényes képviselővel, így számára ügygondnok kirendelése szóba sem jöhet. Miután a Gyermekjogi Egyezmény 3. cikk 1. pontja alapján a közigazgatási hatóságok, köztük a Gyámhivatal minden, a gyermeket érintő döntésükben elsősorban a gyermek mindenekfelett álló érdekét veszik figyelembe, felmerül a kérdés, hogy a gyám, vagy az ügygondnok az, aki az előzetes eljárás alatt álló kísérő nélküli kiskorú érdekeinek védelmét hatékonyabban biztosítja?
A kísérő nélküli kiskorú idegenrendészeti, illetve menedékjogi eljárásban történő ügygondnoki képviselete jogászi képzettséget igénylő feladat, míg a gyámi tisztség ellátásához ilyen képzettségre nincs szükség. A gyám kirendelése mellett szól azonban, hogy a kísérő kiskorú, a menedékjogi eljáráson kívüli okból – például sürgős orvosi beavatkozás esetén – is kerülhet olyan élethelyzetbe, amikor valakinek a nevében, illetve helyette jognyilatkozatot kellene tennie. Korántsem megnyugtató, hogy a menedékjogi kérelem előterjesztésétől, a tartós nevelésbe vett kísérő nélküli kiskorú tartózkodási helyének kijelöléséig terjedő körülbelül 5-6 hónap alatt, a gyermek törvényes képviseletét három különböző személy hivatott ellátni. Ráadásul, a hivatásos gyám hivatala még csak nem is Bicskén, hanem a megyeszékhelyen, Székesfehérváron található. A jelenlegi körülmények között nem várható, hogy a gyermek és az érdekeinek képviseletére hivatott felnőttek között tartós, személyes kapcsolat jöjjön létre.
További aggályokat vet fel, hogy a megyei gyermekvédelmi intézményrendszerből kiszoruló kísérő nélküli kiskorúak a magyarországi integrációjuk szinte teljes ideje alatt a Befogadó Állomás területén, a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonában, kénytelenek élni, ami a hazai viszonyok megismerésének, illetve az ezekhez való alkalmazkodásnak koránt sem optimális módja. Ebben a helyzetben a Gyámhivatal a Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonának vezetőjét – a Gyvtv. 84. § (2) bekezdésének mintájára – az eljárás egy szakaszában, átmenetileg quasi intézeti gyámként kénytelen kezelni. A Kísérő Nélküli Kiskorúak Otthonát, mint gyermekintézményt azonban a Gyvtv. nem ismeri, így - az alapításra valamint a fenntartásra vonatkozó garanciális szabályok hiányán túl – semmiféle biztosíték nincs arra, hogy a jelenleg projekt alapon finanszírozott intézmény vezetője a gyámi feladatokat képes lesz tartósan ellátni.

Kezdeményezések
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy
– a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatója intézkedjen annak érdekében, hogy a kísérő nélküli kiskorú kormeghatározása „általános benyomás, a fogazat megtekintése, a másodlagos nemi jegyek fizikális vizsgálata (inspekció)” módszerén túl, a gyermek pszichés érettségét, továbbá az őt érintő etnikai és kulturális tényezőkre is kiterjedjen;
– a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal főigazgatója gondoskodjon arról, hogy az ötödik életévét betöltött kiskorú menedékkérők - az elismerés iránti kérelmet érdemi eljárásra utaló végzés meghozatalától –a közoktatásban való részvételt elősegítő felkészítő nyelvi képzést továbbra is megkaphassák.

Javaslatok
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-ában biztosított jogkörömben javaslom, hogy
– az igazságügyi és rendészeti miniszter intézkedjen a menedékjogról szóló 2007. évi XXX. törvény 44. § olyan tartalmú kiegészítése érdekében, amely biztosítja, hogy a kísérő nélküli kiskorú életkorának meghatározása a fiziológiai jellemzőkön túl, a gyermek pszichés érettségének, továbbá az őt érintő etnikai és kulturális tényezők vizsgálatára is kiterjedjen;
– szociális és munkaügyi miniszter, valamint az igazságügyi és rendészeti miniszter intézkedjen a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 4. § (1) bekezdés a) pontjának, továbbá a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény olyan módosítása érdekében, amely biztosítja, hogy a gyámhivatal a menedékjogot még csak kérelmező kísérő nélküli kiskorút is haladéktalanul gyámság alá helyezze, azonban a szakszerű jogi tanácsadás és képviselet ezt követően is, az eljárás jogerős befejezéséig megillesse;
– szociális és munkaügyi miniszter, valamint az igazságügyi és rendészeti miniszter intézkedjen a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény olyan kiegészítése érdekében, amellyel a kísérő nélküli kiskorúak otthonát - mint speciális nevelést nyújtó intézményt - a gyermekvédelem hazai intézményrendszerébe integrálja.

Budapest, 2010. január 29.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet 1: Az alkalmazott jogszabályok
A Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 1991. évi LXIV. törvény
2. cikk
1. Az Egyezményben részes államok tiszteletben tartják és biztosítják a joghatóságuk alá tartozó gyermekek számára az Egyezményben lefektetett jogokat minden megkülönböztetés, nevezetesen a gyermeknek vagy szüleinek, vagy törvényes képviselőjének faja, színe, neme, nyelve, vallása, politikai vagy más véleménye, nemzeti, nemzetiségi vagy társadalmi származása, vagyoni helyzete, cselekvőképtelensége, születési vagy egyéb helyzete szerinti különbségtétel nélkül.
2. Az Egyezményben részes államok megteszik a megfelelő intézkedéseket arra, hogy a gyermeket hatékonyan megvédjék minden, bármely formában jelentkező megkülönböztetéstől és megtorlástól, amely szülei, törvényes képviselői vagy családtagjai jogi helyzete, tevékenysége, véleménynyilvánítása vagy meggyőződése miatt érhetné őt.
3. cikk
1. A szociális védelem köz- és magánintézményei, a bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenekfelett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban.
2. Az Egyezményben részes államok kötelezik magukat arra, hogy a gyermek számára, figyelembe véve szülei, gyámjai és az érte törvényesen felelős más személyek jogait és kötelességeit, biztosítják a jólétéhez szükséges védelmet és gondozást, e célból meghozzák a szükséges törvényhozási és közigazgatási intézkedéseket.
22. cikk
1. Az Egyezményben részes államok megteszik a megfelelő intézkedéseket, hogy az a gyermek, aki akár egymagában, akár apjával és anyjával vagy bármely más személlyel együtt az erre vonatkozó nemzetközi vagy hazai szabályok és eljárások értelmében menekült helyzetének elismerését kéri vagy menekültnek tekintendő, megkapja az Egyezményben és más emberi jogokkal kapcsolatos vagy humanitárius jellegű egyéb nemzetközi okmányokban, amelyekben az említett államok részesek, elismert jogok élvezetéhez szükséges védelmet és humanitárius támogatást.
2. Ebből a célból az Egyezményben részes államok, amennyiben szükségesnek tartják, együttműködnek az Egyesült Nemzetek Szervezetének és az Egyesült Nemzetek Szervezetével együttműködő egyéb kormányközi és nem kormányközi szervezeteknek azokban az erőfeszítéseiben, amelyek arra irányulnak, hogy az ilyen helyzetben lévő gyermekeket védjék és segítsék, továbbá arra, hogy bármely menekült gyermek szüleit vagy más családtagjait felkutassák a családegyesítéshez szükséges adatok megszerzése céljából. Ha sem az apát, sem az anyát vagy bármely más családtagot sem sikerül megtalálni, akkor az Egyezményben lefektetett elvek szerint a gyermeket ugyanabban a védelemben kell részesíteni, mint bármely más, a családi környezetétől bármely okból véglegesen vagy ideiglenesen megfosztott gyermeket.
28. cikk
1. Az Egyezményben részes államok elismerik a gyermeknek az oktatáshoz való jogát, és különösen e jog gyakorlásának fokozatos, az esélyegyenlőség alapján való gyakorlása céljából:
a) az alapfokú oktatást mindenki számára kötelezővé és ingyenessé teszik;
b) előmozdítják a középfokú oktatás, különböző, mind általános, mind szakirányú formáinak megszervezését, és ezeket minden gyermek számára megnyitják és hozzáférhetővé teszik, továbbá intézkedéseket tesznek az oktatás ingyenességének bevezetésére és szükség esetére pénzügyi segítségnyújtásra;

A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény
93. § Az a kiskorú, aki nem áll szülői felügyelet alatt, gyámság alá tartozik.
94. § (1) A gyámság alá tartozó kiskorú részére a gyámhivatal gyámot rendel.
(2) A gyámhatóság a gyámrendelés iránt hivatalból intézkedik.
(3) A kiskorú legközelebbi rokonai kötelesek a gyámhatóságnak haladéktalanul bejelenteni, ha a kiskorú részére bármely okból gyám rendelése szükséges. A bíróság, az anyakönyvvezető, a hagyatéki leltározást végző és az egyéb államigazgatási feladatot ellátó szervek kötelesek a gyámhatósággal közölni a hivatalos eljárásuk során tudomásukra jutott minden olyan esetet, amelyben valamely kiskorú részére gyámot kell rendelni.

A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
40. § (5) A természetes személy ügyfél részére, ha ismeretlen helyen tartózkodik, vagy nem tud az ügyben eljárni, és nincs törvényes képviselője vagy meghatalmazottja, az eljáró hatóság kezdeményezésére a gyámhatóság ügygondnokot rendel ki.
58. § (1) Szakértőt kell meghallgatni vagy szakértői véleményt kell kérni, ha az eljáró hatóság nem rendelkezik megfelelő szakértelemmel, és
a) az ügyben jelentős tény vagy egyéb körülmény megállapításához különleges szakértelem szükséges, vagy
b) jogszabály írja elő a szakértő igénybevételét.
(3) Ha jogszabály meghatározott szakértő igénybevételét írja elő, úgy ezt a szervezetet, intézményt, testületet vagy személyt kell szakértőként kirendelni. A hatóság egyéb esetben az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló törvény szerint igazságügyi szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértőt rendelhet ki.

Az ügyvédekről szóló1998. évi XI. törvény
5. § (1) Az ügyvéd
a) képviseli az ügyfelét,
b) büntetőügyben védelmet lát el,
c) jogi tanácsot ad,
d) szerződést, beadványt, más iratot készít,
e) az a)-d) pontban felsoroltakkal összefüggésben pénz és értéktárgy letéti kezelését végzi.
(2) Az (1) bekezdésben felsoroltak ellenérték fejében történő rendszeres ellátására - ha törvény másképpen nem rendelkezik - kizárólag ügyvéd jogosult.

Menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény
35. § (1) A menekültügyi eljárás a menekültügyi hatóságnál benyújtott elismerés iránti kérelemre indul.
(6) Ha az elismerését kérő kísérő nélküli kiskorú, a menekültügyi hatóság haladéktalanul intézkedik a kiskorú képviseletét ellátó ügygondnok kirendelése iránt.
(7) A kísérő nélküli kiskorú ügyében a menekültügyi eljárást soron kívül kell lefolytatni.
44. § (1) Amennyiben a magát kiskorúnak valló elismerését kérő kiskorúságát illetően kétség merül fel, életkora megállapítása céljából orvos szakértői vizsgálat kezdeményezhető. A vizsgálat kizárólag az elismerését kérő, ha pedig az elismerését kérő nyilatkozattételre képtelen állapotban van, törvényes képviselője vagy ügygondnoka hozzájárulásával végezhető el.
(2) Az elismerés iránti kérelem elutasítására nem kerülhet sor kizárólag azon az alapon, hogy az elismerését kérő, a törvényes képviselő vagy az ügygondnok nem adta hozzájárulását a vizsgálat elvégzéséhez.
49. § (1) Az előzetes vizsgálati eljárás során a menekültügyi hatóság megvizsgálja, hogy fennállnak-e az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendelet, valamint a valamely harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 343/2003/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. szeptember 2-i 1560/2003/EK bizottsági rendelet (a továbbiakban együtt: dublini rendeletek) alkalmazásának feltétele.
50. § (1) Ha a dublini eljárás a kérelmező átadásával zárul, az előzetes vizsgálati eljárást a kérelmező átadásának időpontjában meg kell szüntetni.
(3) Ha a kérelmezőt és a kérelem vizsgálatát a megkeresett tagállam nem veszi át, az előzetes vizsgálati eljárást - az 51. §-ban foglaltak szerint - folytatni kell.
56. § (1) A menekültügyi hatóság a kérelmet érdemi eljárásra utaló végzésben a kérelmező részére szálláshelyként - kérelmére - magánszálláshelyet, ennek hiányában befogadó állomást vagy szerződés alapján fenntartott más szálláshelyet jelöl ki.
(2) A kérelmező az érdemi eljárás alatt köteles a számára kijelölt szálláshelyen életvitelszerűen tartózkodni.
(3) Az érdemi eljárást az érdemi eljárásra utaló végzés meghozatalától számított hatvan napon belül kell lefolytatni.
70. § (1) Ha az érdemi eljárás során a dublini eljárás lefolytatásának feltételei állnak fenn, a 49. § (2)-(9), valamint az 50. § (1)-(2) bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(2) Ha a kérelmezőt és a kérelem vizsgálatát a megkeresett tagállam nem veszi át, az érdemi eljárást folytatni kell.

A menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény végrehajtásáról szóló 301/2007. (XI. 9.) Korm. rendelet
21. § (1) A befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás keretében az elismerését kérő részére a következőket kell biztosítani:
a) szállás;
b) napi háromszori étkezés (reggeli, ebéd, vacsora);
c) személyes használatra étkező- és tisztálkodási eszközök, ruházat.
(2) A befogadó állomáson nyújtott elhelyezés és ellátás keretében az ötödik életévét betöltött kiskorú elismerését kérő számára az (1) bekezdés szerinti ellátás mellett - az elismerés iránti kérelmet érdemi eljárásra utaló végzés meghozatalától - a közoktatásban való részvételt elősegítő felkészítő nyelvi képzést is biztosítani kell.
(3) A menekültügyi hatóság az érdemi eljárás időtartama alatt az elismerését kérő számára a befogadó állomás területén történő munkavégzés keretében munkalehetőséget biztosíthat.
(4) A (3) bekezdés alapján végzett munka mennyisége a havi 40 órát nem haladhatja meg.
(5) A menekültügyi hatóság a befogadó állomás vezetőjének javaslata alapján a befogadó állomás területén munkát végző elismerését kérőt jutalomban részesítheti, amelynek éves összege nem haladhatja meg a munkabér mindenkori kötelező legkisebb havi összegének 20%-át.
(6) A befogadó állomáson történő elhelyezés során a menekültügyi hatóság - a családtagok esetlegesen eltérő jogállása esetében is - köteles a család egységét fenntartani, a családtagokat - ellenkező kérelem hiányában - együtt elhelyezni és az elhelyezettek családi életének védelmét biztosítani.
51. § (1) A menekültnek, az oltalmazottnak és a menedékesnek az elismeréstől számított huszonnégy hónapon belül, a menekültügyi hatóság által megjelölt intézményben szervezett 520 órás alap-, illetve középfokú magyar nyelvi oktatáson való részvétele díjmentes, ha tanulmányait az intézmény által meghatározott feltételek szerint, folyamatosan végzi, illetve a nyelvi szolgáltató által előírt vizsgakövetelményeknek eleget tesz.
(2) Díjmentes
a) a menekült, az oltalmazott és a menedékes részére a menekültügyi hatóság által megjelölt intézményben szervezett, államilag elismert, „A”, „B” vagy „C” típusú alap-, illetve középfokú magyar nyelvvizsga;
b) az általános iskolai, szakiskolai, középiskolai, alapfokú művészetoktatási intézményi, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézményi oktatás keretében tanulmányokat folytató tanköteles korú menekült, oltalmazott és menedékes részére a menekültügyi hatóság által megjelölt intézményben szervezett felzárkóztató magyar nyelvi képzés.
(3) Az (1)-(2) bekezdésben meghatározott képzés, illetve vizsga költségét a menekültügyi hatóság az intézmény részére megtéríti.