Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 172/2010. számú ügyben

Előadók: dr. Győrffy Zsuzsanna
dr. Fogarassy Edit
A vizsgálat megindítása, előzményei
A Népszabadság című napilap 2009. november 24-én megjelent „Veréssel kikényszerített koldulás” című cikke alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot indítottam.  A lapban feltárt események a kaposvári gyermekotthonban nevelkedő gyermekek alapvető jogai sérelmének gyanújára utaltak ezért az újsághírben nevesített kaposvári Zita Gyermekotthonban helyszíni vizsgálatot folytattam. Nevezett intézményben korábban több alkalommal folyt ombudsmani vizsgálat.
Az OBH 4387/2005. számú vizsgálat az intézmény volt dolgozójának beadványára indult, aki a gyermekotthonban uralkodó állapotokat és az intézmény igazgatójának vezetési stílusát sérelmezte. A helyszíni vizsgálatban részt vett a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala [jelenleg Dél-dunántúli Regionális és Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala (szociális és gyámhivatal], a Nemzeti Család-és Szociálpolitikai Intézetet [jelenleg Szociális és Munkaügyi Intézet (SZMI) és a Dél-dunántúli Regionális és Módszertani Gyermekotthon (módszertani gyermekotthon).
A vizsgálat több alapvető joggal összefüggő visszásságot, illetve azok közvetlen veszélyét állapította meg.
A szociális és gyámhivatal határozatban hívta fel az intézményt fenntartó Somogy Megyei Önkormányzat figyelmét az alapító okiratban foglaltak és a hatályos jogszabályok betartására. A feltárt hiányosságokról a hivatalvezető hibajegyzéket készített, azok orvoslására – határidő tűzéssel – indítványokat, javaslatokat tett.
A megtett intézkedésre való tekintettel jelentésében a biztos a szociális és gyámhivatal vezetőjének ajánlást nem tett, de felkérte, hogy indítványai és javaslatai megvalósulásáról adjon tájékoztatást.
Somogy megye főjegyzője a feltárt hiányosságok pótlására intézkedési tervet készített, az azonban csak részben volt alkalmas az otthon törvényes működésének elérésére. A biztos az intézkedési terv kiegészítését kezdeményezte, annak a főjegyző eleget tett.
A biztos a közgyűlés elnökét – egyebek mellett – a Zita Gyermekotthon igazgatója vezetői megbízásának felülvizsgálatára, végső esetben visszavonására kérte. A közgyűlés az igazgató vezetői megbízását visszavonta.
A vizsgálat feltárta azt is, hogy a fenntartó az éves ellenőrzést elmulasztotta, a kötelezettség jövőbeni teljesítésre a biztos a fenntartót felszólította.
OBH 2145/2007. számon az ombudsman a Zita Gyermekotthonban 2007-ben – a fent említett szervek bevonásával – hivatalból helyszíni utóvizsgálatot folytatott. Az intézményt a fenntartó 2007. január 1-jei hatállyal a Somogy Megyei Területi Gyermekvédelmi Központba integrálta. A helyszíni vizsgálat idején két 12 fős normál szükségletű csoport mellett, két nyolc fős disszociális tüneteket mutató fiú csoport működött. Az otthon szakmai munkájának színvonala emelkedett, a korábbi ombudsmani vizsgálat során tett több ajánlás és kezdeményezés megvalósult. A speciális ellátás személyi és tárgyi feltételei azonban továbbra is csak részben teljesültek. A speciális csoportokban elhelyezett gyermekek egészségügyi ellátásához, személyiségük korrekciójához szükséges terápia az intézményben csak kis mértékben valósult meg. A speciális szükségletű gyermekek szabadideje többnyire még kihasználatlan volt, így több lehetőség adódott a csavargásra, bűnelkövetésre. A gyermekotthonban továbbra is alacsony számban állnak rendelkezésre a gondozottak számára értelmes és a valóban hasznos időtöltésre alkalmas eszközök.
A vizsgálat megállapította azt is, hogy a megyei önkormányzat a speciális ellátást csak részben biztosítja, nem megoldott a súlyos pszichés zavarokkal és a pszichoaktív szerekkel küzdő fiúk, valamint a speciális ellátást igénylő lányok elhelyezése. A fenntartói ellenőrzésre az utóvizsgálatig (2007. április) nem került sor.
A biztos felkérte a közgyűlés elnökét, hogy a személyi és tárgyi feltételek biztosítása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket, továbbá vizsgáltassa meg annak a lehetőségét, hogy a megyében élő, speciális ellátást igénylő gyermekek számára miként elérhető a személyiségi állapotuknak megfelelő ellátás. Ismételten felhívta a fenntartót ellenőrzési kötelezettsége teljesítésére.
A közgyűlés határozatban rendelkezett a személyi és tárgyi feltételek anyagi erőforrásának biztosításáról, a speciális ellátást igénylő gyermekek ellátására vonatkozó ajánlásra válasz nem érkezett.
A jelen vizsgálat megindítására alapot adó cikk arról tudósított, hogy a gyermekotthon egyik gondozottja lopásra, koldulásra kényszerített kisebb gyermekeket, ezért büntetőeljárás indult ellene. Az újság beszámolt arról is, hogy a történtek miatt a gyermekotthonban a fenntartó belső vizsgálatot indított. A közgyűlés elnökétől a vizsgálat eredményéről, a tett, vagy tenni kívánt intézkedésekről tájékoztatást kértem. A gyermekotthonban végzett legutóbbi fenntartói ellenőrzésről készült dokumentáció rendelkezésemre bocsátását kértem.
A szociális és gyámhivatal vezetőjétől bekértem a Zita Gyermekotthon 2008. és 2009. évi szakmai ellenőrzéséről készült feljegyzéseket.
Az elnök válasza szerint a Somogy Megyei Közgyűlés 71/2009. (VI. 12.) számú határozatával döntött az intézmény tiszta profilú speciális gyermekotthonná való átalakításáról.
A gyámhivatal 2009. évi vizsgálata során megállapította, hogy a fenntartó az ellenőrzési kötelezettségének továbbra sem tett eleget, a gyermekotthonban nem alkalmaztak pszichológust, sőt az intézményben speciális gondozást igénylő lánygyermeket is elhelyeztek, azonban a speciális ellátást igénylő gyermekek szocializációja, reszocializációja, habilitációja és rehabilitációja a gyakorlatban nem valósult meg a teljesség igényével. A 2009. évi ellenőrzés során megállapított hiányosságok pótlásáról intézkedési tervet – a hivatalomnak küldött adatszolgáltatásig - a fenntartó nem készített.
A cikkben szereplő gyermeket másik gyermekotthonba helyezték.
Az adatszolgáltatás alapján szükségesnek tartottam az intézmény működésének – a gyámhivatal, az SZMI és a módszertani gyermekotthon szakreferenseivel való közös – helyszíni ellenőrzését. A helyszíni vizsgálatra 2010. február 9-én került sor. Megtekintettük a gyermekotthont, a tervezett átalakítás makettjét, beszélgettünk a gondozott gyermekekkel. A szakemberektől tájékozódtunk a szakmai tevékenységről, a felmerülő problémákról, kezelésük lehetőségéről. Áttekintettük és elemeztük a szakmai dokumentációt.

Az érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” [Alkotmány 2. § (1)]
– Az ifjúság oktatása, nevelése és érdekeinek a védelme: „A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit”.[Alkotmány 16. §]
– Az élethez, emberi méltósághoz való jog: „A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.”[Alkotmány 54. § (1) bek.]
– A személyes szabadsághoz való jog: „A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.” [(Alkotmány 55. §]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga: „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Közokt. tv.)
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet)
331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyszr.)

A megállapított tényállás
A helyszíni vizsgálat idején a Zita Gyermekotthon határozott idejű (2012. december 31.) működési engedéllyel rendelkezett. A fenntartó – tekintettel arra, hogy az intézményt a Somogy Megyei Közgyűlés 94/2009. (IX. 25.) számú határozata alapján speciális gyermekotthonként kívánja tovább működtetni – a működési engedély módosítását kérte. A megyei önkormányzat a disszociális tüneteket mutató gyermekek számára nyújtott ellátással kívánja teljesíteni a gyermekvédelmi törvényben meghatározott feladatát, továbbá a Dél-dunántúli Regionális Önkormányzati Társulás társulási megállapodásában vállalt kötelezettségét. A kérelem alapján a gyermekotthon 32 férőhelyen, négy csoportban helyezné el a gyermekeket (3x8 fiú és 8 lány férőhely). A speciális gyermekotthon ellátási területe Somogy, Tolna, Baranya megye, valamint Kaposvár, Szekszárd és Pécs Megyei Jogú Városok közigazgatási területe. Somogy megye 18 férőhellyel (16 fiú, 2 lány) Baranya és Tolna megye és a megyei jogú városok 8 fiú és 6 lány férőhellyel rendelkeznek. 
A működési engedély módosítása iránti eljárás a helyszíni vizsgálat idején folyamatban volt. A szociális és gyámhivatal időközben az 5-28-16/2010. számú határozatával a működési engedélyt módosította. Az intézmény 2013. március 1-jéig a Somogy Megyei Önkormányzat Zita Speciális Gyermekotthonként, ideiglenes működési engedéllyel működik tovább. A régióban a súlyos pszichés tüneteket mutató gyermekek ellátásáról Baranya megye intézményei gondoskodnak, a pszichoaktív szerekkel küzdőket tolna megyei ellátó hálózat látja el. 
A gyermekotthonban az engedélyezett férőhelyek száma a helyszíni vizsgálat időpontjában 40 fő (ezen belül 2x8 fős csoportban disszociális tüneteket mutató fiú férőhely) volt. Az elhelyezett gyermekek száma 32 fő volt. A „normál” szükségletű gyermekek gondozási helyének megváltoztatása megkezdődött. A gyámhivatali határozatoknak megfelelően folyamatosan helyezik őket lakásotthonba, illetve nevelőszülőhöz. A vizsgálat idején tíz normál szükségletű gyermek élt az otthonban. A 22 speciális szükségletű gyermek (21 fiú, 1 lány) közül 5 fiú a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Aszódi Javítóintézetében, a lány pedig – 2009 novembere óta – előzetes letartóztatásban volt. A vizsgálat idején hét speciális szükségletű gyermek tartózkodott az intézményben.
A közvetlenül a csoportban dolgozó szakmai alkalmazottak létszáma csoportonként egy fővel meghaladja az NM rendeletben előírtakat. Azon dolgozók esetében, akik nem rendelkeznek megfelelő végzettséggel, a munkáltató – határidő tűzésével – előírta a végzettség megszerzését. Az NM rendelet szerint a speciális gyermekotthonban 3 csoportonként szükséges 1 fő pszichológus és 1 fő fejlesztő-, vagy gyógypedagógus alkalmazása. A gyermekotthon egy főállású pszichológust és egy ugyancsak főállású fejlesztő pedagógust alkalmaz. A szociális és gyámhivatal vezetője a fenntartót a 4 csoportnak megfelelő létszámemelésre felhívta.
A jövendő lánycsoport vezetője elmondta, hogy korábban az intézmény speciális fiúcsoportjaiban szereztek tapasztalatokat a disszociális tüneteket mutató gyermekek nevelésével kapcsolatban. A közeljövőben tapasztalatcserére készültek a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Esztergomi Gyermekotthonába. Kimondottan a speciális ellátást igénylő gyermekekkel összefüggő nevelési feladatok ellátására nem kaptak felkészítést.
Az intézmény az 1800-as évek végén, több mint 100 gyermek befogadására alkalmas árvaháznak épült. Az épület kialakítása következtében két-két csoport található együtt: a 4-es csoport egy hosszú folyosóról nyílik alagsori szinten, és fölötte az emeleten található a 3-as csoport. Az épület másik részében, egy magasföldszinti részen van az 1-es, az emeleti szinten a 2-es csoport. A csoportok életterében az NM rendeletben meghatározott helyiségek megtalálhatók. Az egyes csoportokban eltérő állapotúak a lakószobák, egyéb helyiségek, valamint a bútorok. A legrosszabb állapotban – a korábbi vizsgálati tapasztalatoknak megfelelően – továbbra is a 4-es csoport életterét alkotó szobák és helyiségek vannak. A szobák ajtaját kicserélték. Három lakószobát rendeztek be: egy 4 ágyas és két 3 ágyas szobában helyezhetők el a fiúk. A szobákban a heverőkön kívül szekrény és egy íróasztal található. A nappaliban ülőgarnitúra, szekrénysor, asztal, valamint televízió, dvd lejátszó található. Az ablakon van színes függöny és a padlón szőnyeg. A bútorok részben elhasználtak, a szobák berendezése kopár, nélkülözi az otthonosságot.
A nevelői szoba berendezése teljesnek mondható: ágy, asztal és szék, szekrények, hűtőszekrény és telefon is van itt. A folyosón továbbra is megvannak a beépített szekrények. A konyha és étkező berendezése a funkciónak megfelelő, de elhasznált, cserére szorul. A vizesblokk külön zuhanyozóból és WC-ből áll. A három zuhany közül csak egy használható. A csempe, a zuhanyberendezés egyaránt felújításra szorul.
Ennek a csoportnak a terében kapott helyet az ápolónő: az egészségügyi dokumentumok elhelyezésére van egy szekrénysor, heverő, asztal, szék és külön betegágy is.
A 4-es csoportot – ahogyan azt korábban is tapasztaltuk – továbbra is rács választja el a többi csoporttól.
A másik három csoportban a szobák kialakítása otthonosabb, mindenhol van sötétítő függöny, meghittebb légkörű. A 3-as csoportban a konyha és étkező berendezése újabb, jobb minőségű, függönyök teszik otthonossá. Ebben a csoportban kialakítottak egy korábban nappaliként használt helyiséget tornaszobának: ping-pong asztal, heverő, darts található itt. A tető miatt ennek a helyiségnek a plafonja, fala – bár a közelmúltban festették – beázik, gyakori a csőtörés is.
A folyosón minden szoba ajtaja mellett van egy fogas/előszobafal. A nappaliban virágállvány és virág egészíti ki a berendezést. Három darab 3 ágyas lakószoba van. Itt néhány újabb fenyőbútorból áll a berendezés. A szobákban csak 1-1 íróasztal található, a falakon nincsenek polcok, illetve nem, vagy csak elvétve találhatók személyes tárgyak. Ebben a csoportban a 2 zuhany közül csak az egyik használható.
A 3. és 4. csoport által használt helyiségek teljes körű felújítása szükséges, a tervek elkészültek, lehetőség csak akkor lesz rá, ha az anyagiakat – aminek elsődleges forrása a helyszíni vizsgálat idején még ki nem írt TIOP pályázat – a fenntartó biztosítani tudja.
A harmadik működő (1. számú) csoportban két db 4 ágyas lakószoba, egy nappali és egy külön tanulószoba, nevelői szoba, továbbá jól berendezett konyha és étkező található. A fürdőszoba állapota a másik két csoportéhoz képest jobb. A berendezés, a bútorok használatra alkalmasak, otthonos hangulatúak.
Az emeleten lévő csoporttérben kialakítottak a speciális lánycsoport fogadására alkalmas két 4 fős hálót, nevelői szobát, konyha-étkezőt, vizesblokkot, nappalit és számítógéppel felszerelt tanulószobát. A folyosón zárható szekrények találhatók. A légkör otthonos, egyelőre azonban itt nem laknak gyermekek. A színek és a díszítések jelzik, hogy lányok elhelyezését biztosítják majd.
Valamennyi csoportteret igyekeztek a célnak megfelelően, praktikusan berendezni, de a lakószobákban a 3 és 4 ágyas elhelyezés miatt nem áll rendelkezésre elég hely minden lakó számára ágyat, szekrényt és íróasztalt is biztosítani. Nincs mindenhol elég szekrény a ruhák személyenként elkülönített elhelyezésére (egy szekrénysor van a szobában), ezért a közös tárolóhelyiségben (raktár) tartják az éppen nem használatos ruhákat. Van, ahol a folyosón lévő szekrényekben tudják biztosítani a zárt tárolást.
A szabadidő hasznos eltöltése érdekében elkezdtek egy konditermet kialakítani, de mindössze néhány eszköz van benne, a fiúk felügyelettel használhatják. Van egy pingpong asztal is, a közeli íjászklub tulajdonosa pedig felajánlotta, hogy ingyenesen vállalja öt gyermek íjászatra, lovaglásra, lóápolásra való tanítását. A nevelők elmondták azt is, hogy a város és a városi intézmények a szabadidős programokban nincsenek segítségükre (pl. ingyenes színházjegy, fizetős sportrendezvényekre, klubokba való bejutás). Anyagi erőforrás hiányában néhány színházjegyet tudnak venni, időnként moziba menni (a gyerekek inkább DVD-n nézik a filmeket), ingyenes városi programokon, sportrendezvényeken tudnak részt venni. Van saját sportcsapatuk is. Jelenleg egy-egy csoportban kis számban találhatók, vagy hiányoznak a szabadidő értelmes eltöltéséhez szükséges eszközök, könyvek.
A szakmai program a szabadidő hasznos eltöltésének szervezési szempontjait tartalmazza, a lehetséges foglalkozásokat felsorolja, konkrétumokat azonban nem tartalmaz.
A már felújított részben kialakították a pszichológus és a fejlesztő pedagógus, a családgondozó szobáját, ezek berendezése, felszereltsége megfelelő. Van kapcsolattartó szoba, itt tárolják a kerámia szakkörhöz használatos felszereléseket is. Ez a helyiség meglehetősen barátságtalan.
Az épület felújítását külső és belső munkákkal tervezik. A felújítás során új csoportteret is szeretnének kialakítani. Ennek indoka, hogy így egy egységben működne a három fiú csoport, és a lehető legjobban elválaszthatnák a lány csoportot. A fiú és a lány lakórészt az elkülönítés érdekében – a tervek szerint – ráccsal zárnák le. 
A speciális otthon működési engedélye kiadásnak feltétele volt, hogy az intézmény rendelkezzen biztonsági elkülönítővel. Az elmúlt évben – egymilliós forintos beruházással – az alagsorban alakították ki a helyiséget. A 4-es csoport terének végében található biztonsági elkülönítő egy lakószobai részből, egy fürdőszobai beugróból és egy zárható helyiségből áll. Ezen helyiség funkciója nem egyértelmű: egy teljesen sötét, üres szoba nyílik a lakószobából.
A lakószobába nyílik közvetlenül az ajtó, ahol egy ágy, egy asztal és egy szék található, mindegyiket a padlóhoz rögzítették. A szoba keskeny, hosszúkás formája miatt nem sok lehetőség volt a bútorok elrendezésére. A fürdőszobába rozsdamentes acél mosdót, zuhanyt és WC-t építettek. Mindkét helyiségben ráccsal fedték le a fűtőtestet és a mennyezeti lámpát. Üvegtéglát építettek be ablak helyett. A falakat lefestették, de nincsenek bevonva minimálisan sem olyan rugalmas anyaggal, ami az önveszélyes magatartás esetén a sérülés mértékét tompítja.
Az intézmény szakmai programja a nevelési felügyelettel kapcsolatban csak a Gyvt.-ben és az NM rendeletben foglaltakat tartalmazza, a biztonsági elkülönítő alkalmazásáról elméleti megalapozás nincs, a szakemberekkel való konzultáció alapján elképzeléseik a működésről nem kiforrottak. A szakmai programban sem található, hogy a gyakorlatban a biztonsági elkülönítőt hogyan kell használni, az eljárás során milyen módszereket kell alkalmazni, kinek a feladata az oda helyezett gyermekkel való foglakozás.
Miután a gyermekotthon jelentésem írásba foglalásakor már speciális gyermekotthonként működik, az elhelyezett gyermekek személyes szabadságának korlátozása bármikor szükségessé válhat. A jelenlegi helyszín azonban csak úgy használható, ha a gyermeket az alagsorba vezető lépcsőn kísérik le. Ugyanis a 4-es csoport lakóterén belül a folyosó végén található elkülönítő megközelítéséhez végig kell menni a folyosón, el kell haladni több lakószoba előtt, valamint a csoport fürdőszobája, WC-je mellett, ami az ön- vagy közveszélyes állapot esetén nehézséget okozhat. Reálisan előrevetíthető, hogy éles problémahelyzetben a biztonsági elkülönítő használata, a nevelési felügyelet alkalmazása ezen a színtéren további problémákat indukálhat.
A működési engedély kiadásához szükséges dokumentációt [Szakmai Program, Szervezeti és Működési Szabályzat (SZMSZ), Házirend] az intézmény elkészítette. A módszertani gyermekotthon a szabályozók pontosításához, kiegészítéshez, a szakmai hiányosságok kijavításához segítséget nyújtott, a pozitívumokat megerősítette. Az Obtv. hatásköri szabályait figyelembe véve – elismerve a szakemberek erőfeszítéseit – a jelentésemben a szakmai dokumentáció alapvető jogokat érintő részeit rögzítettem.
A SZMSZ és a Szakmai Program egyaránt tartalmazza a következőket: „Feladatunk minden gyermekünknél a családdal, a hozzátartozókkal való kapcsolat rendezése, családgondozás, ezáltal növendékeink kapaszkodási vágyát, hovatartozását, esetenkénti jövőbeli életterének megoldását is elősegítjük.” A házirend szerint a gyermekeket kéthetente négy órányi időtartamban lehet látogatni. Pozitívum, hogy az előzőekben meghatározott látogatási időtől – a vezető nevelő engedélyével – el lehet térni. Telefonon minden nap 18-20 óra között lehet a gyerekekkel kapcsolatot tartani. A gondozottak havonta egyszer – maximum 3 perc időtartamban – telefonálhatnak. Az alkalmak száma jutalomból növelhető.
A nevelők elmondása szerint a szülők ritkán látogatják gyermekeiket, inkább a telefonos kapcsolattartás a jellemző. A gyakorlatban a gyermekek a házirendben szabályozottnál hosszabb ideig telefonálhatnak. A korlátozást a magas telefonszámla indokolta.
A helyszíni vizsgálatkor a szakemberek a speciális ellátást igénylő gyermekek tankötelezettségének teljesítésével kapcsolatban úgy nyilatkoztak, hogy a kaposvári iskolák túlkorosságuk, magatartási problémáik miatt nem fogadják őket, ezért a hetesi általános iskolába íratják be a gyerekeket (nem magántanulóként), a felkészítés az intézményben történik, csak vizsgázni mennek el. A fiúk elmondása szerint a délelőtti órákban tanultak, 2-4 óra között csendes pihenő, majd ismét tanóra lesz. Az ezt követő szabadidejüket, tévézéssel, vagy csak „úgy” töltik. 
A Szakmai Program szerint a gyermekotthon feladata „az elhelyezett gyermek-és fiatalkorúak, valamint fiatal felnőttek képességüknek és érdeklődésüknek megfelelő alapfokú iskolai oktatása, nevelése…”
Az intézmény belső iskolát nem működtet, az a tervek között sem szerepel.
A programban szerepel, hogy az otthonba kerülés kezdeti szakaszában a beutaltak személyiségállapota és viselkedési zavara miatt maximum egy hónapra a gyám hozzájárulásával a beutaltakat felmentik a mindennapos iskolába járás kötelezettsége alól. Ez idő alatt a gyermeket a képzőintézménytől kapott tananyag alapján a csoportvezető nevelő készíti fel. A program nem részletezi, hogy ha a felmentés indoka nem csak az ismeretbeli hiányosság, hanem például súlyos magatartási probléma, beilleszkedési zavar, esetleg több éves iskolai lemaradás, a felmentés ideje alatt milyen egyéb módon segítik az iskolalátogatásra való alkalmasság elérését.
A szakmai program szerint az oktatás és képzés külső képzőhelyeken történik, de azt is rögzíti, hogy a „Külső középfokú oktatási intézménybe történő beiskolázását segíti az intézmény annak, akinek szocializációs szintje, normatartása megfelelő, de egyéb okból további gyermekotthoni elhelyezése indokolt.”
Azt azonban nem tudni, hogy hogyan tesz eleget tankötelezettségének az a fiatal, aki ezen kritériumnak nem felel meg.
A program rögzíti azt is, hogy a magántanulói jogviszony az intézményben nem engedélyezett. A módszertani gyermekotthon szakvéleménye, továbbá vizsgálati tapasztalataim alapján a súlyos magatartási zavarokat mutató, tanulási zavarokkal küzdő gyermekek felvételére az iskolák – általában az oktatási intézménybe járók „védelmére” hivatkozva – nem nyitottak, attól elzárkóznak, a magántanulóvá nyilvánítással „igyekeznek szabadulni” a problémás gyermekektől. A magántanulói státusz többnyire nem szolgálja a gyermek érdekét. Ugyanakkor tény az is, hogy a több évvel túlkoros, a korcsoportjának megfelelő ismeretanyaggal nem rendelkező gyermekek integrálása nehézségekbe ütközik. Az oktatási intézmények bevonása a nevelési folyamatba, a speciális ellátást igénylő gyermekek oktatási intézményekbe való integrálásának segítése, a pedagógusokkal való kapcsolatfelvétel módja a szakmai programban nem szerepel. A szakmai program ugyancsak nem ad választ arra, hogy a gyermekotthon milyen módon kíván az oktatási intézményekkel együttműködni.
A helyszíni bejáráskor az igazgatónő szobájában két helyen is a következő feliratot láttuk: „Gyermeket nevelni nehéz, ha a gyermek jogai megelőzik a nevelési lehetőségeket.” 

A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Az Obtv. 16. § (2) bekezdése alapján az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat. A hivatkozott törvény 29. § (1) bekezdésének a) pontja értelmében a közigazgatási feladatot ellátó szerv hatóságnak minősül. Tekintettel arra, hogy gyermekvédelmi szakellátás intézményei közigazgatási feladatotokat látnak el, tevékenységük vizsgálata ombudsmani hatáskörbe tartozik.
Az Alkotmány általános rendelkezései között található 16. §-a szerint „a Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit”.
Az Alkotmánybíróság szerint az Alkotmány 16. §-a állami kötelezettséget állapít meg az ifjúság létbiztonsága, oktatása és nevelése, valamint érdekeinek védelme tekintetében. Ez a rendelkezés azonban önmagában alanyi alapjogot nem tartalmaz konkrét állami szolgáltatásokra. A jogalkotó szervek számára széles mozgásteret biztosít az ifjúság létbiztonságát, oktatását és nevelését, valamint érdekének védelmét szolgáló támogatási formák meghatározásában. 
A gyermeki jogok konkrét megfogalmazását – a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában foglaltak nyomán – az alapvető jogokról és kötelességekről szóló fejezetben az Alkotmány 67. § (1) bekezdése tartalmazza: „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges”.
A gyermek ember, akit minden alkotmányos alapvető jog megillet, de ahhoz, hogy e jogokkal élni is tudjon, biztosítani kell számára az életkorának megfelelő minden feltételt a felnőtté váláshoz. Az Alkotmány 67. § (1) bekezdése ezt a család (szülők), a társadalom és az állam kötelezettségévé teszi. [995/B/1990. AB. határozat]
Az állam a gyermekek jogainak az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében biztosított érvényesülését a 16. §-ban előírt kötelezettségek teljesítésével tudja hatékonyan szolgálni. Az állam oldalán a gyermeki jogok érvényesítése jogi aktivizmust kíván meg. Ennek érdekében a jogalkotó feladta az egyes jogágak intézmény- és eszközrendszerének olyan alakítása, ami lehetővé teszi a 16. §-ban foglalt államcél és a gyermeki jogok biztosításának összehangolását. [1091/B/1999. AB. határozat]
A Gyermekjogi Egyezmény részes államaként Magyarország nem csupán a gyermekkel foglalkozó és védelmét biztosító intézmények létesítésre vállalt kötelezettséget. A gyermekvédelmi intézményekben biztosítani kell a jogszabályoknak megfelelő szakmai létszámot, szakértelmet, biztonságot, az egészséges környezetet. A jogszabályban előírt ellenőrzési kötelezettség nem mellőzhető.
A Gyvt. a gyermekvédelmi szakellátást kötelezi a családi ellátást nélkülöző, súlyos pszichés, illetve disszociális tüneteket mutató, továbbá a pszichoaktív szerekkel küzdő gyermekek speciális ellátására. A Gyvt-ben meghatározott feladatokat a megyei, fővárosi – 2009. január 1-jétől pedig a megyei jogú városi önkormányzat – köteles ellátni. A feladat ellátásra szerződés is köthető.
Megállapítottam, hogy Somogy megye a súlyos pszichés zavarokkal, és pszichoaktív szerekkel küzdő fiúk, továbbá lányok speciális ellátását ez idáig nem biztosította. A mulasztás visszásságot okozott a gyermekek védelemhez és gondoskodáshoz fűződő jogával összefüggésben.
Figyelemmel arra, hogy a Zita Gyermekotthon részbeni felújításával, a tervezett átalakítással, továbbá a Dél-dunántúli Regionális Önkormányzati Társulással kötött megállapodással a megyei önkormányzat a speciális ellátás biztosítására vonatkozó törvényi kötelezettségének eleget tesz, ajánlást nem teszek.
A Zita Speciális Gyermekotthon ellátási területe Somogy, Tolna, Baranya megye, valamint Kaposvár, Szekszárd és Pécs Megyei Jogú Városok közigazgatási területe. Somogy megye 18 férőhellyel (16 fiú, 2 lány) Baranya és Tolna megye és a megyei jogú városok 8 fiú és 6 lány férőhellyel rendelkeznek. Az AJB 4883/2009. számú jelentésemben rögzítettem, hogy miután a speciális szükségletet megállapító megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottságokat a megyei, fővárosi területi gyermekvédelmi szakszolgálatok működtetik, az országos gyermekvédelmi szakértői bizottságot pedig a miniszter jelöli ki – nem függetlenek. Erre tekintettel – férőhely hiányában a gyermek speciális szükségletűvé nyilvánítása esetén – érdekellentétbe kerülhetnek a szakszolgálatot fenntartó megyei önkormányzattal. Mindezek alapján nem tudható, hogy a megyék, illetve megyei jogú városok által igényelt férőhelyek száma a tényleges szükségletet, vagy a fenntartók anyagi lehetőségeit tükrözi.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam (…) kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. [9/1992. (I. 30.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette a jogalkalmazói magatartás előre kiszámíthatóságát.
A Gyvt. 104. § (1) bekezdésének e) pontja alapján a fenntartó köteles ellenőrzi és évente egy alkalommal értékelni a gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet, a szakmai munka eredményességét, a szakmai program végrehajtását, valamint a gazdálkodás szabályszerűségét és hatékonyságát.
Megállapítottam, hogy a fenntartó azáltal, hogy ellenőrzési kötelezettségét – többszöri ombudsmani kezdeményezés ellenére – éveken át elmulasztotta, súlyos visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonsággal összefüggésben, továbbá sértette a gyermekvédelmi gondoskodásban élő gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogát is. 
A személyi feltételekkel kapcsolatban alapvető joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel.
Megállapítottam, hogy a Zita Gyermekotthonban a jogszabályi előírásoknak megfelelő szobák és helyiségek megtalálhatók. Az épület adottságai meghatározzák a belső terek használhatóságát, a lakóterek kialakítását. A munkatársak és a csoportokban elhelyezett gyermekek és fiatalok a lehetőségek szerint, a kis közösség igényeit megmutatva alakítják az életteret, díszítik a helyiségeket. A leghiányosabb továbbra is a 4-es csoport berendezése, de a többi csoportban is szükség van még szekrényekre, asztalokra.
Pozitívum, hogy a gyermekeknek igyekeznek a szabadidő eltöltésére hasznos programokat szervezni, működik sportcsapat is. Az intézmény ellátottsága a szabadidő hasznos eltöltéséhez szükséges eszközökkel – a korábban folytatott vizsgálati tapasztalatokkal megegyezően – továbbra sem megfelelő.
A hiányosság a gyermekvédelmi szakellátásban nevelkedő gyermekek kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz való joga sérelmének közvetlen veszélyét keletkezteti.
Az NM rendelet 126. § (5) bekezdése értelmében a speciális ellátást igénylő gondozott gyermekek közül legfeljebb 8 helyezhető el egy csoportban. A (6) bekezdés kimondja, hogy egy hálószobában legfeljebb 4 gondozott gyermek helyezhető el. A hivatkozott rendelkezésnek a tervezett szobabeosztás megfelel. A napi konfliktusok, a problémás gyermekek körül és között kialakuló feszültségek kezelése (oldása és megelőzése) érdekében az SZMI szakreferense a speciális szükségletű gyermekeknek minél kisebb létszámú lakószobákban való, szeparáltabb elhelyezését tartja a gyermekek érdekében állónak.
A speciális ellátást igénylő gyermekek ráccsal való elkülönítését korábbi jelentéseimben is kifogásoltam. Az SZMI a súlyos magatartási problémákkal küzdő lányok és a fiúk szeparáltabb elhelyezését módszertani szempontból indokoltnak tartja. A különnemű csoportok ráccsal való elválasztását – figyelemmel arra, hogy a rácson keresztül történő kommunikáció, sajátos légkört teremt, több problémát generálhat – nem tartja jó megoldásnak. A gyermekek közvetlen testi érintkezését a tervezett rács ugyan megakadályozza, ugyanakkor a rács két oldalán elhelyezett gyermekeket nem gátolja az egymás emberi méltóságát sértő verbális és nonverbális kommunikációban.
Megállapítottam, hogy a biztonsági elkülönítő kialakítása megfelel az NM rendelet 126. § (9) bekezdésében előírtaknak: a lakótértől zárhatóan elválasztott, de ahhoz kapcsolódik, önálló lakószobából, fürdőszobából és WC-ből áll. Az elkülönítőhöz tartozó harmadik helyiség, külön zárható szoba funkciója azonban nem egyértelmű: egy teljesen sötét, üres szoba nyílik a lakószobából. Az ajtón nincs ablak, tehát, ha itt alkalmazzák a személyi szabadság korlátozását, nem lehet kívülről kontrollálni, hogy mit történik a szobában. 
A biztonsági elkülönítő kialakításával, berendezésével kapcsolatban az SZMI szakreferense több szakmai kifogást is rögzített. A NM rendelet szerint az biztonsági elkülönítő belső kialakításnak elsődleges szempontja, hogy az ott tartózkodó gyermek ne tehessen kárt magában. Az elkülönítő kialakításakor erre törekedtek, de az maradéktalanul nem teljesült. A lakószoba keskeny, hosszúkás formája miatt nem sok lehetőség volt a bútorok elrendezésére. A falakat nem helyezték át, ezért a szűk térben az ágy és a szék, valamint az asztal nagyon közel van egymáshoz, ami balesetveszélyes lehet. A fűtőtesteket ráccsal borították, ami a kiálló részekkel, szélekkel, illetve a fémrács közötti hézagokkal továbbra is veszélyforrás lehet. A fürdőszoba kialakításánál kérdéses, hogy a szellőztetés hogyan oldható meg mind a zuhanyhasználat, mind a WC-használat tekintetében. A falakat lefestették, de nincsenek bevonva minimálisan sem olyan rugalmas anyaggal, ami az önveszélyes magatartás esetén a sérülés mértékét – elsődlegesen a külön szobában – tompítaná. Erre tekintettel az üres sötét szoba, mint elzárási lehetőség inkább egyfajta veszélyforrás, mint hatékony megoldás. Az SZMI szakmai álláspontja szerint a lányok csoportjához is szükséges lenne egy biztonsági elkülönítőt kialakítani. Ezáltal megoldanák a távolság kérdését, és kiküszöbölnék – az ebből fakadó újabb problémákkal, nehézségekkel együtt – a lányok megjelenését a fiúk életterében. Szakmai szempontból a mostani biztonsági elkülönítő megszüntetése, a fiú csoportok számára is hozzáférhetőbb, elérhetőbb elkülönítő kialakítása lenne indokolt.
A hatáskörömet szabályozó törvény nem teszi számomra lehetővé a fenntartó önkormányzat anyagi erőforrásai felhasználásának ellenőrzését, ezzel összefüggésben alapvető jogokkal összefüggő visszásság feltárását. A helyszíni vizsgálat tapasztalatai, továbbá az SZMI előzőekben ismertetett aggályai alapján a szakmai szempontok figyelmen kívül hagyásával készült biztonsági elkülönítő tekintetében a speciális ellátást igénylő gyermekek kiemelt védelemhez és gondoskodáshoz való alkotmányos jogával összefüggő visszásság közvetlen veszélyét állapítottam meg.
Megállapítottam, hogy az intézmény a személyes és a telefonos, illetve a jogszabályi lehetőségek szerinti egyéb kapcsolattartást lehetővé teszi. Jogszabály nem határozza meg sem a gyermek intézményben való látogatása, sem a telefonos kapcsolattartás minimálisan időtartamát. A gyermek családba való visszagondozása azonban rendszeres kapcsolattartás nélkül nem lehetséges. A gyermekotthon szakmai programja és az SZMSZ egyaránt rögzíti a gyermek és családja közötti kapcsolat rendezésének, kapaszkodási vágyának, hovatartozása erősítésének szükségességét, ugyanakkor a házirendben szabályozott személyes és telefonos kapcsolattartás ideje ezen elvek gyakorlati megvalósulását nem segíti elő.
A kapcsolattartás gyermeki jog, annak feltételhez kötése (az időtartam jutalomból való növelése) visszásságot okoz az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében foglalt alapjoggal összefüggésben.
Az intézmény belső iskolát nem működtet, az a tervek között sem szerepel, így az alapfokú iskolai oktatás nem lehet feladat. A gyermekotthon feladata a gyermek képességeinek, személyiségállapotának megfelelő oktatási intézmény megkeresése és biztosítása, az iskolai munkára felkészítés, tantárgyi korrepetálás. A közoktatási törvény szerint a tankötelezettség annak a tanévnek a végéig tart, amelyben a tanuló tizennyolcadik életévét betölti. Az általános iskola az alapfokú nevelés-oktatást biztosítja, ahol a tanuló az érdeklődésének, képességének és tehetségének megfelelően felkészül középiskolai, illetve szakiskolai továbbtanulásra, valamint a társadalomba való beilleszkedésre. Az alapfokú oktatásban való részvétel tehát nem érdeklődésfüggő, hanem meghatározott életszakaszra előírt kötelezettség. 
Megállapítottam, hogy a gyermekotthon tankötelezettség teljesítésével kapcsolatos gyakorlata,  a szakmai program oktatási részének hiányosságai a gyermek védelemhez és gondoskodásához való joga közvetlen veszélyét keletkezteti.
A gyermeki jogok védelméért felelős országgyűlési biztosként kiemelt feladatomnak tekintem a gyermeki jogok mind szélesebb körökben való megismertetését. Vallom, hogy a gyermekeket az alapvető jogokról tájékoztatni fontos kötelezettség. Hiszen a gyermekek alkotják a jövő felnőtt társadalmát, és ha megértik, hogyan kell az alapjogokat értelmezni, ezek milyen cselekvési lehetőségeket, korlátokat jelölnek ki az egyén számára, akkor talán a jövőben kevesebb jogsértés következik be. Álláspontom szerint az igazgatói szobában kifüggesztett – a gyermek jogaira és a nevelési lehetőségekre vonatkozó – idézet gyermekvédelmi intézetben nem elfogadható. [Ájob Projektfüzetek, Gyermekjogi projekt 2009/3.  8. és 87. oldal]

Intézkedéseim
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Somogy Megyei Közgyűlés elnökét, hogy gondoskodjon a szabadidő eltöltéséhez szükséges eszközök beszerzéséről, továbbá fontolja meg az épület átalakítására, a biztonsági elkülönítőre vonatkozó szakmai javaslatot.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján a Zita Speciális Gyermekotthon igazgatójánál kezdeményezem a házirend, a szakmai program és az SZMSZ – a módszertani gyermekotthon javaslatait figyelembe vevő – módosítását. Kezdeményezem az SZMI javaslatainak figyelembevételét is.
Miután a Somogy Megyei Önkormányzat többszöri ombudsmani felhívás ellenére sem tett eleget ellenőrzési kötelezettségének, a problémát az Obtv. 26. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az Országgyűlés elé terjesztem.
A szociális és munkaügyi miniszter figyelmét felhívom jelentésem speciális szükségletűvé nyilvánítással (igény-férőhely) kapcsolatos, továbbá a speciális ellátást igénylő gyermekek személyiségállapotának megfelelő oktatására vonatkozó megállapításaira.

Budapest, 2010. április 16.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.

1991. évi LXIV. törvény a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
3. cikk: 1. A szociális védelem köz- és magánintézményei, a bíróságok, a közigazgatási hatóságok és a törvényhozó szervek minden, a gyermeket érintő döntésükben a gyermek mindenek felett álló érdekét veszik figyelembe elsősorban.
3. Az Egyezményben részes államok gondoskodnak arról, hogy a gyermekkel foglalkozó és védelmét biztosító intézmények, hivatalok és létesítmények működése megfeleljen az illetékes hatóságok által megállapított szabályoknak, különösen a biztonság és az egészség területén, valamint ezek személyzeti létszámával és szakértelmével, továbbá a megfelelő ellenőrzés meglétével kapcsolatban.
42 cikk: A részes államok kötelezik magukat, hogy az Egyezmény elveit és rendelkezéseit hatékony és arra alkalmas eszközökkel a felnőttek és a gyermekek széles körében ismertetik.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodóan i) személyes kapcsolatait ápolhassa,
(3) A speciális gyermekotthonban vagy gyermekotthon speciális csoportjában elhelyezett gyermeket - helyzetére való tekintettel - fokozott védelemben kell részesíteni.
(4) A speciális gyermekotthonban elhelyezett gyermek a) egészségügyi ellátására, személyisége korrekciójához szükséges terápiára az állapotának megfelelő és a többi gyermek biztonságát védő módon, továbbá b) gondozása és nevelése során jogait, személyes szabadságát korlátozó intézkedés alkalmazására csak feltétlenül indokolt esetben önmaga vagy mások veszélyeztetése esetén
kerülhet sor.
11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik.
(2) A gyermek alkotmányos jogainak védelmét az országgyűlési biztos (a továbbiakban: biztos) a maga sajátos eszközeivel segíti, és ennek során a) a biztos feladata, hogy a gyermek alkotmányos jogait érintő - tudomására jutott - visszaéléseket kivizsgálja, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen, b) a biztos az a) pontban megnevezett intézkedéseiről évente beszámol az Országgyűlésnek.
53. § (2) Az otthont nyújtó ellátás keretében b) speciális ellátást kell biztosítani ba) a súlyos személyiségfejlődési zavarokkal küzdő, illetve súlyos pszichotikus vagy neurotikus tüneteket mutató (a továbbiakban együtt: súlyos pszichés tüneteket mutató) gyermek, bb) a súlyos beilleszkedési zavarokat vagy súlyos antiszociális magatartást tanúsító gyermekkorú elkövető (a továbbiakban: súlyos disszociális tüneteket mutató) [a ba) és a bb) pont a továbbiakban együtt: súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató gyermek],bc) az alkohol, drog és egyéb pszichoaktív szerekkel küzdő (a továbbiakban: pszichoaktív szerekkel küzdő) gyermek számára.
Az otthont nyújtó ellátás során a gyermekek helyzetét folyamatosan figyelemmel kell kísérni, illetve az e törvényben meghatározott megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleménye alapján évente, a három éven aluli gyermek esetében félévente felül kell vizsgálni.
(3) A speciális ellátás kiterjed a gyermek korához, állapotához és szükségleteihez igazodó oktatásra, szakképzésre, foglalkoztatásra, valamint ápolására, szocializációjára és reszocializációjára, továbbá habilitációs és rehabilitációs kezelésére is.
57. § (5) A gyermekotthon a területi szükségletekhez, valamint a külön jogszabályban meghatározott szakmai szabályokhoz igazodóan alakítja ki szervezetét, nevelési-gondozási rendszerét, a nevelés célját, alapelveit és módszereit tartalmazó szakmai programját.
58. § (1) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermekeknek nyújt gondoskodást, szocializációt és reszocializációt, valamint habilitációt és rehabilitációt.
(2) A speciális gyermekotthonban vagy a gyermekotthon speciális csoportjában a gyermek teljes körű ellátásának időtartama csak kivételesen indokolt esetben haladhatja meg a két évet.
59. § (1) A gyermekotthon legalább 12, de legfeljebb 48 - önálló lakóegységben elhelyezett - gyermek otthont nyújtó ellátását biztosítja.
(2) A lakásotthon olyan gyermekotthon, amely legfeljebb 12 gyermek otthont nyújtó ellátását biztosítja önálló lakásban vagy családi házban, családias körülmények között.
(3) A tartósan beteg, illetőleg fogyatékos, valamint kora miatt különleges ellátást igénylő gyermek, illetve a súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermek speciális ellátását, gondozását, habilitációját és rehabilitációját biztosító gyermekotthonok eltérő csoportlétszámát külön jogszabály határozza meg.
(5) Ha a speciális gyermekotthon kizárólag speciális szükségletű gyermek vizsgálatát végzi bentlakásos ellátás formájában, a gyermekotthon vizsgálóotthonként is működhet.
81/A. § (1) Ha az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek egészségi vagy pszichés állapota következtében saját vagy mások életét, egészségét közvetlenül veszélyeztető magatartást tanúsít és ez csak teljes körű ellátásának azonnali, zárt körülmények közötti felügyeletével hárítható el, a speciális gyermekotthon vezetője a gyermeket személyes szabadságában korlátozhatja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti korlátozás keretében a gyermek a speciális gyermekotthon területét nem hagyhatja el, illetve köteles a gyermekotthon vezetője által kijelölt helyiségekben tartózkodni. A korlátozás elrendeléséről a speciális gyermekotthon vezetője haladéktalanul, de legkésőbb harminchat órán belül értesíti a gyermekjogi képviselőt, a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottságot, valamint a gyámhivatalt.
(3) A gyámhivatal értesítésével egyidejűleg a speciális gyermekotthon vezetője kezdeményezi a 4. § (3) bekezdésében meghatározott eljárással érintett ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermek, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek nevelési felügyeletének elrendelését, ha előreláthatólag a személyes szabadság korlátozása negyvennyolc órát meghaladóan szükséges. A gyámhivatali határozat meghozataláig elsősorban a gyermek kivizsgálására, a veszélyeztető magatartás megszüntetésére, illetve a gyors állapotromlás megelőzésére kell törekedni.
81/B. § (1) A gyámhivatal hivatalból vagy kérelemre a) a speciális gyermekotthonban elhelyezett átmeneti vagy tartós nevelésbe vett, b) a 4. § (3) bekezdésében meghatározott eljárással érintett ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermek, továbbá a 77. § (1) és a 80. § (1)-(2) bekezdésében meghatározott átmeneti vagy tartós nevelésbe vételi eljárással érintett speciális szükségletű gyermek nevelési felügyeletét rendeli el, ha a gyermek egészségi vagy pszichés állapotának zavara következtében olyan magatartást tanúsít, amely - saját vagy mások életére, testi épségére - jelentős veszélyt jelenthet, illetve közvetlen és súlyos veszélyt jelent, feltéve, hogy ez csak zárt körülmények között biztosított teljes körű ellátással, kivizsgálással és terápiával hárítható el.
(2) A nevelési felügyelet időtartama nem haladhatja meg a két hónapot.
(3) A gyámhivatal a nevelési felügyelet céljának elősegítése érdekében elrendelheti, hogy az (1) bekezdésben meghatározott gyermek a) a speciális gyermekotthon meghatározott helyiségeiben tartózkodjék, b) meghatározott ideig hozzátartozóival a kapcsolattartását csak korlátozott módon gyakorolhatja, c) a gyám (hivatásos gyám) egyetértésével meghatározott gyógykezelésnek vagy gyógyító eljárásnak vesse alá magát.
(4) A gyámhivatal a határozathozatal előtt - a gyermek állapotát figyelembe véve - meghallgatja a gyermeket, törvényes képviselőjét, a gyermekjogi képviselőt, a gyámi tanácsadót, a speciális gyermekotthon vezetőjét, valamint beszerzi a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleményét. A meghallgatást szükség esetén a gyámhivatal hivatalos helyiségén kívül is meg lehet tartani.
(5) A gyámhivatal a nevelési felügyelet kérdésében a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleményétől csak kivételesen indokolt esetben térhet el.
(6) A gyámhivatal a gyermek nevelési felügyeletéről 5 munkanapon belül határoz.
(7) A gyámhivatal a nevelési felügyeletet szükség szerint, de legalább havonta felülvizsgálja a megyei, fővárosi szakértői bizottság véleménye alapján.
82. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és tartós nevelésbe vétel iránti eljárással érintett gyermek gondozási helyét - a gyermek és az átmeneti nevelésbe vett gyermek szülőjének meghallgatása után - a (6) bekezdésben meghatározott megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság, valamint a 132. § (1) bekezdésében meghatározott szerv vagy személy szakvéleményének segítségével határozza meg.
(6) A megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottságot a megyei, fővárosi területi gyermekvédelmi szakszolgálat működteti. Az országos gyermekvédelmi szakértői bizottságot a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) jelöli ki ötéves időtartamra.
(7) A megyei, fővárosi, illetve az országos gyermekvédelmi szakértői bizottság legalább három tagból, a speciális szükségletű gyermekek vizsgálata esetén legalább öt tagból áll. A szakértői bizottság állandó tagja egy fő gyermekorvos, egy fő gyermek-szakpszichológus és egy fő szociális munkás. A speciális szükségletű gyermekek esetében a három állandó tagból álló bizottság kiegészül egy fő pszichiáterrel és egy fő gyógypedagógussal. A gyermekvédelmi szakértői bizottság felkérésére munkájába bevonható a gyermek egészségi, mentális és általános személyiségállapota szerinti eseti szakértő is.
84. § (2) Gyámi feladatokat lát el a nevelőszülő - feltéve, ha a gyámságot vállalja - továbbá a gyermekotthon vezetője. A miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) speciális gyermekotthonának vezetője az otthonban elhelyezett gyermekek gyámjául nem rendelhető.
95. § (1) A megyei, a fővárosi és - a 94. § (2) bekezdésében meghatározott feladatain túl - a megyei jogú városi önkormányzat az e törvényben foglaltak szerint biztosítja az otthont nyújtó ellátást és az utógondozói ellátást, a megyei, a fővárosi önkormányzat a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatást.
 (2) A megyei, a fővárosi önkormányzat által fenntartott otthont nyújtó, valamint utógondozói ellátást biztosító intézmények ellátási területe - a megyei jogú város területének kivételével - a megyére, illetve a fővárosra terjed ki.
96. § (1) A helyi önkormányzat az e törvényben meghatározott személyes gondoskodást nyújtó ellátást a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 81. § (1) bekezdése szerint, valamint a több önkormányzat illetékességi területére kiterjedő intézményi ellátási kötelezettségnek és a 94/A. §-nak a figyelembevételével más szervvel, személlyel kötött ellátási szerződés útján, illetve társulásban biztosítja.
104. § (1) A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet ellátó állami és nem állami intézmény fenntartója
e) ellenőrzi és évente egy alkalommal értékeli a szakmai munka eredményességét, a szakmai program végrehajtását, valamint a gazdálkodás szabályszerűségét és hatékonyságát,

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Kötokt. tv.)
6. § (1) A Magyar Köztársaságban - az e törvényben meghatározottak szerint - minden gyermek tanköteles.
(3) A tankötelezettség annak a tanévnek a végéig tart, amelyben a tanuló tizennyolcadik életévét betölti. A sajátos nevelési igényű tanuló tankötelezettsége meghosszabbítható legfeljebb annak a tanévnek a végéig, amelyben a huszadik életévét betölti.
26. § (1) Az általános iskolának nyolc évfolyama van.
(4) Az általános iskolában alapfokú nevelés-oktatás folyik.
(5) Az általános iskolában a tanuló az érdeklődésének, képességének és tehetségének megfelelően felkészül középiskolai, illetve szakiskolai továbbtanulásra, valamint a társadalomba való beilleszkedésre.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM. rendelet) 
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően.
79. § (3) A gondozott gyermek részére biztosítani kell olyan eszközöket - különösen jegyet, bérletet az utazáshoz, postai költségeket a levelezéshez és a telefonáláshoz -, amelyek segítségével hozzátartozóival, illetve a gyámságát ellátó személlyel kapcsolatot tarthat.
81. § A különleges vagy speciális ellátásra szoruló gondozott gyermek számára a fejlődéséhez, illetve fejlesztéséhez, a gyógyulásához, rehabilitációjához, terápiájához szükséges és indokolt eszközök beszerzéséről a fenntartó gondoskodik.
lehető legteljesebb mértékben kibontakoztató gondozást, nevelést kell biztosítani.
87. § (1) A kapcsolattartásra jogosult (a továbbiakban: hozzátartozó) és a gondozott gyermek kapcsolattartását a gyámhivatal határozata alapozza meg. Az ellátást nyújtó elősegíti a gondozott gyermeknek hozzátartozójával való folyamatos kapcsolattartását.
(2) A kapcsolattartás formái különösen a) a gondozott gyermek meglátogatása tartózkodási helyén, továbbá alkalmanként legfeljebb 2 napra történő elvitele (folyamatos kapcsolattartás), b) a gondozott gyermek szabadságra történő elvitele (időszakos kapcsolattartás), c) levelezés, d) telefonkapcsolat, e) ajándékozás, csomagküldés.
(3) Az eltávozásra, szabadságra vitel alkalmankénti időpontját és módját a gyermekotthon, illetve a fogyatékosokat ápoló-gondozó intézmény, valamint a fogyatékosok vagy pszichiátriai betegek lakóotthona (a továbbiakban: más bentlakásos intézmény) házirendje, illetve a nevelőszülői hálózat működtetőjével történt előzetes megállapodás határozza meg. A hozzátartozó köteles a gondozott gyermekért a megjelölt időpontban megjelenni, és őt a megadott időben visszavinni.
(4) A gyermekotthon, más bentlakásos intézmény, valamint a nevelőszülői hálózat működtetője a gondozott gyermek, illetve a hozzátartozó kérésére indokolt esetben gondoskodik a gyermeknek a hozzátartozóhoz történő el- és visszakísérésről. A szülővel való kapcsolattartást elő kell segíteni abban az esetben is, ha a szülő előzetes letartóztatásban van, vagy szabadságvesztés büntetését tölti, feltéve, hogy ez megfelel a gyámhivatal döntésének.
(5) A gondozott gyermeket a hozzátartozó a gyermekotthon, illetve más bentlakásos intézmény házirendje, illetve a nevelőszülői hálózat működtetőjével történt előzetes megállapodás szerint látogathatja. A látogatás alkalmával gondoskodni kell arról, hogy a gondozott gyermek és a hozzátartozó találkozása és a látogatás alatti együttléte kulturált formában és zavartalan körülmények között történhessen.
(6) A levelezés és a telefonkapcsolat lehetőségének biztosítása során az ellátást nyújtó a levéltitokhoz, illetve a magántitokhoz való jog biztosításával jár el.
(7) A hozzátartozó a kapcsolattartás során köteles az ellátást nyújtó személlyel, illetve az ellátást nyújtó intézmény munkatársaival a gondozott gyermek érdekét szolgáló módon együttműködni, és az intézmény házirendjét betartani.
(8) Ha a kapcsolattartás kérdésében vita merül fel a hozzátartozó és a gyám között, a gyám köteles a gyámhivataltól döntést kérni.
88. § (1) Az ellátást nyújtó a kapcsolattartás során folyamatosan tájékoztatja a hozzátartozót a gondozott gyermek neveléséről, fejlődéséről és a vele kapcsolatos fontosabb eseményekről.
(2) A gondozott gyermek továbbtanulásának, képzésének, életpályájának kijelölése előtt a gyám kikéri a szülő véleményét.
(3) A gondozott gyermek és a hozzátartozó kapcsolattartásának alakulásáról, a szülőnek az ellátást nyújtóval való együttműködéséről
a) a gyermekotthon rendszeresen - de legalább félévente - írásban tájékoztatja a gyámhivatalt,
b) a hivatásos gyám legalább félévente írásban tájékoztatja a gyámhivatalt,
c) a nevelőszülő folyamatosan beszámol a szakszolgálatnak, hivatásos gyámnak, illetve megkeresésre a gyámhivatalnak, feltéve, hogy a hozzátartozóval közvetlen kapcsolatot tart.
(4) Az ellátást nyújtó jelzi a gyámhivatalnak, ha megítélése szerint a hozzátartozó a kapcsolattartás során a gondozott gyermek személyiségfejlődését hátrányosan befolyásolja, illetve ha kapcsolattartási jogával a gondozott gyermek vagy az ellátást nyújtó sérelmére visszaél.
89. § (1) A gondozott gyermek és családja közötti kapcsolat ápolása, a családnak a gyermek visszafogadására alkalmassá tétele érdekében a gyermekotthon, a nevelőszülői hálózatot működtető, illetve a szakszolgálat családgondozója együttműködik az illetékes gyermekjóléti szolgálat családgondozójával. A családgondozást az egyéni elhelyezési terv szerint kell végezni.
(2) A családgondozó a gyermek befogadását követően két hónapon belül személyesen felkeresi a gyermek egyéni elhelyezési tervében megjelölt szülőt vagy más hozzátartozót, valamint az illetékes gyermekjóléti szolgálatot. A nevelésbe vétel időtartama alatt a családgondozó folyamatosan kapcsolatot tart az illetékes gyermekjóléti szolgálattal.
(3) A családgondozó feladata különösen a) a gondozott gyermek és családja közötti folyamatos és egymás elfogadására irányuló kapcsolat elősegítése, szükség esetén javaslattétel a kapcsolattartás formájának, helyszínének és időtartamának megváltoztatására, b) a gondozott gyermek felkészítése a családdal való találkozásra, szükség esetén a gyermeknek a kapcsolattartás helyszínére kísérése, és ha a gyermek és a szülő közötti kapcsolat helyreállításához szükséges, a találkozáson való részvétel, c) az okok mielőbbi felderítése és azoknak a gondozott gyermekkel való közlése, ha a szülő nem jelentkezik a szokásos módon és időben, d) a gondozott gyermek felkészítése a családba való visszakerülésre, e) a hazakerülést követő teendők és életvitel - a gondozott gyermekkel és a szülőkkel közös - megtervezése. 
112. § (1) A gyermekotthon belső életének rendjét, a gyermek, fiatal felnőtt jogai gyakorlásának és kötelességei teljesítésének szabályait a házirend tartalmazza. A házirendben kell megállapítani különösen
a) a napirendből adódó feladatokra, b) a gyermek, fiatal felnőtt viselkedésére, továbbá a gyermekeknek, fiatal felnőtteknek egymással, valamint a gyermekotthon dolgozóival szemben tanúsítandó magatartására, c) a gyermeknek, fiatal felnőttnek a hozzátartozókkal, illetve más személyekkel történő kapcsolattartására, a látogatás rendjére, az intézetből történő eltávozás és visszatérés rendjére, d) a panaszjog érvényesítésének módjára [Gyvt. 36. § (1) bek.], e) az érdek-képviseleti fórum véleményezési és egyetértési jogának gyakorlására
vonatkozó előírásokat.
126. § (1) A speciális gyermekotthon a szakellátás keretében a) a súlyos pszichés tüneteket mutató,b) a súlyos disszociális tüneteket mutató, c) a pszichoaktív szerekkel küzdő 12. életévét - kivételesen indokolt esetben 10. életévét - betöltött gondozott gyermek számára kötelezően ellátandó alapfeladatként a gyermek állapotához igazodó speciális ellátást biztosít.
(2) A speciális gyermekotthonban legfeljebb 40 fő helyezhető el.
(3) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja feladatkörébe tartozik a gyermekről való gondoskodás, szocializáció, reszocializáció, habilitáció és rehabilitáció is, ha a speciális gondozás más gondozási helyen nem biztosítható, illetve ha a gyermeknek a speciális gondozást nem igénylő gondozott gyermekektől való külön elhelyezése szükséges, és állapota nem indokolja a szociális bentlakásos intézményben való elhelyezését, vagy elhelyezése férőhely hiányában nem lehetséges.
(4) A gondozott gyermek elhelyezéséről az (1) bekezdésben meghatározott problématípusok szerint elkülönítetten kell gondoskodni.
(5) A speciális ellátást igénylő gondozott gyermekek közül legfeljebb 8 helyezhető el egy csoportban. A csoportban csak azonos nemű gyermekek helyezhetők el.
(6) A speciális gyermekotthonban, illetve gyermekotthon speciális csoportjában egy hálószobában legfeljebb 4 gondozott gyermek helyezhető el.
(9) A speciális gyermekotthonban ki kell alakítani olyan, a lakótérhez kapcsolódó, de attól zárhatóan elválasztott, önálló lakószobából, fürdőszobából és WC-ből álló biztonsági elkülönítőt, amelyben a Gyvt. 81/A. §-ának (1) és (2) bekezdése, valamint a Gyvt. 81/B. §-ának (3) bekezdése alapján személyes szabadságában korlátozott átmeneti vagy tartós nevelésbe vett (a továbbiakban: nevelésbe vett) gyermek tartózkodhat. A biztonsági elkülönítőt úgy kell kialakítani, hogy az abban tartózkodó nevelésbe vett gyermek magában kárt ne tehessen.
126/A. § (3) Amennyiben a személyes szabadság korlátozása során a speciális gyermekotthon vezetője a nevelésbe vett gyermek tartózkodási helyeként a biztonsági elkülönítőt jelöli ki, a személyes szabadság korlátozásának elrendelésével egyidejűleg intézkedni kell a nevelésbe vett gyermek haladéktalan orvosi vizsgálatáról.
(4) A nevelésbe vett gyermek a biztonsági elkülönítőben az orvos által szükségesnek tartott ideig, de legfeljebb 24 óráig tartózkodhat. Amennyiben a nevelésbe vett gyermek magatartása ezt követően sem rendeződik, kezelését fekvőbeteg-ellátó intézményben kell folytatni.
(5) Személyes szabadsága korlátozásának időtartama alatt a nevelésbe vett gyermek nem hagyhatja el a speciális gyermekotthon területét, illetve köteles a speciális gyermekotthon vezetője által kijelölt helyiségben - szükség szerint a biztonsági elkülönítőben - tartózkodni.

1. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
A gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás formáinak szakmai létszám irányszámai és létszámminimum normái
2/b) Speciális gyermekotthon 
(max. 40 férőhely, max. 8 gyermek/csoport)	 intézményvezető	 1 fő	
 gyermekcsoportonként	nevelő
gyermekvédelmi asszisztens
gyermekfelügyelő	 2 fő
1 fő
2 fő	
 	 (ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, 
illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra 
vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)	 	
 	családgondozó (utógondozó)
pszichológus
gyógypedagógus vagy fejlesztő pedagógus
orvos: létszámuk fenntartói döntés alapján kerül megállapításra
 növendékügyi előadó vagy gyermekvédelmi ügyintéző	 10 óra/hét
1 fő/3 csoport
1 fő/3 csoport

1 fő/intézmény	
 Módszertani feladatot ellátó intézményben	 módszertani szaktanácsadó	 2 fő	

331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyszr.)
14. § (1) A szociális és gyámhivatal ellenőrzési jogkörében legalább négyévenként ellenőrzi b) az egészségügyi szakfelügyelet kivételével a Szociálpolitikai és Munkaügyi Intézet vagy a kijelölt módszertani feladatokat ellátó intézmény, illetve az Országos Gyermekvédelmi Szakértői Névjegyzékbe felvett szakértő szükség szerinti bevonásával - a külön jogszabályban meghatározottak szerint - a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók tevékenységét.