Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-7712/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Csóré Erika
Az eljárás megindulása
Megyei munkalátogatásaim sorát 2009. november 26-án Veszprém Megyében folytattam, és annak keretében felkerestem a Veszprém Megyei Büntetés-végrehajtási Intézetet is. Tájékoztatást kértem az intézet parancsnokától a fogvatartottak és az állomány elhelyezési körülményeiről, problémáiról, helyzetéről. Áttekintettem az intézet házirendjét. Körletet, sétáló udvart, orvosi rendelőt, zárkákat tekintettem meg, és fogvatartottakat is megszólaltattam. Ombudsmani helyszíni vizsgálat a Veszprém Megyei Büntetés-végrehajtási Intézetben a jelenlegit megelőzően, 1997. október 28-29-én folyt.

Érintett alkotmányos jogok
A jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § /1/.).
Az élethez, emberi méltósághoz való jog (Alkotmány 54. § /1/ bek.).
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alkotmány 70/D. § /1/)
A tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § /1/ bek.)
A pihenéshez való jog (Alkotmány 70/B. § /4/ bek.)
Az egészséges környezethez való jog (Alk. 18. §)

A vizsgálat megállapításai
I. Előzmények
A Veszprém Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet 1858-ban létesült. Állami feladatként ellátandó alaptevékenysége, rendeltetése – külön kijelölés által meghatározott körben – az előzetes letartóztatással, biztonsági és egyéb fontos okból elhelyezett elítéltek szabadságvesztésével, továbbá az elzárással összefüggő büntetés-végrehajtási feladatok ellátása.
Az intézet 2003. május 24-ig Veszprém történelmi városközpontjában működött. Közismert elnevezése „Várbörtön” (vártömlöc) volt. 
A börtönben a fogvatartotti körletek – az intézet építészeti sajtosságai miatt – a várbéli bejárati szinttől mélységben tagozódva, egymás alatt helyezkedtek el. Felettük, az úgynevezett „udvarszinten” voltak a személyzet szolgálati és szociális helységei. A fogvatartottak elhelyezésére 2, 4, 8, 12 személyes zárkák szolgáltak. Az irodák egy részében, valamint a befogadó helyiségben nem, a zárkákban alig volt természetes világítás, szellőztetési lehetőség. A zárkák büdösek, zsúfoltak, elhanyagoltak voltak. A falak nyirkosak, hullott a vakolat és a festék. A tisztálkodásra szolgáló helyiségek emberhez nem méltóak voltak. Az előírt elkülönítéseket sem tudták maradéktalanul betartani. A jogszabályban előírt normatíva szerint 55 fogvatartott befogadására volt rendszeresítve az intézet, de mindig – akár 400%-os – túlzsúfoltság jellemezte.
Rendszeres munkáltatás nem folyt az intézetben. A fogvatartottak 12%-át belső karbantartási és kiszolgálói feladatok ellátásával foglalkoztatták.  Az iskolai oktatás, szakmai képzés ugyancsak hiányzott.
Előzőekre a már hivatkozott 1997 évi ombudsmani helyszíni vizsgálat mutatott rá, egyben megállapította, hogy a bíróságok által kiszabott szabadságvesztés, illetve előzetes letartóztatás miatti fogvatartás céljával összeegyeztethetetlen a fogvatartottak embertelen elhelyezése, az épület alkalmatlan kijelölt funkciója betöltésére, illetve tartós emberi tartózkodásra. Kiemelt összegzése volt a jelentésnek, hogy a fogvatartottak és fogvatartóik alkotmányos alapjogai olyan súlyos mértékben sérültek, melyeknek orvosolása jogállami keretek között csak az intézet bezárásával, az ott dolgozók, illetve büntetésüket vagy előzetes fogvatartásukat ott töltők más, az előírt jogszabályi feltételeknek megfelelő objektumba történő elhelyezésével oldható meg. (OBH 8631/1997. számú jelentés)
A Kormány 1998 márciusában döntött úgy, hogy Veszprémben új börtönt kell építeni. (A 2072/1998. (III. 31.) számú kormányhatározat 2. pontja szerint „A Veszprém Megyei Büntetés-végrehajtási Intézetben (Veszprém) a büntetés-végrehajtási céloknak nem megfelelő – a jelenleg 55 fő elhelyezésére és befogadására épült – börtön nem bővíthető, azt meg kell szüntetni. Helyette új, 200 fő befogadását biztosító intézetet kell létesíteni. A régi épület az új elkészülte után értékesíthető. (1999-2001)”)
E döntésében a Kormányt – az országgyűlési biztos jelentésén túl – megerősítette a Kínzás és Embertelen vagy Megalázó Bánásmód, Büntetés Megelőzésére alakult Európai Bizottság (CPT) hazánkban 2000-ben folytatott vizsgálata is.
(A CPT Jelentése tartalmazta: „… a Veszprémi Börtön komoly mértékben túlzsúfolt, és a lepusztulás előrehaladott stádiumában volt. … a zárkák szellőzése gyatra, … a küldöttség két, egyenként 3 négyzetméteres alapterületű zárkát is talált, amelyeket átmenetileg új érkezésekre és büntetési célokra használtak. Nem volt ablakuk, gyengén voltak világítva, nyirkosak, és férgekkel elárasztottak voltak. …”)

II. A helyszíni vizsgálat megállapításai
1. A Kormány tehát 1998-ban, a büntetés-végrehajtás középtávú fejlesztési tervében ütemezte a veszprémi új börtön építését. 2002 januárjában kezdődtek a munkák, Veszprém külterületén, volt honvédségi ingatlanon. Alig egy év alatt, „zöldmezős” beruházásként el is készült az épület: 

Az intézetben 88 négy- és kétszemélyes zárkát alakítottak ki, amelyek összesen 198 fogvatartott egészséges, kulturált, európai normáknak is megfelelő elhelyezésére alkalmasak. Az intézetben mozgáskorlátozottak részére kialakított zárka is található (abban a vizsgálat idején EVSZ-es elítélt tartózkodott). A fogvatartottak őrzéséről, előállításáról, ellátásáról, neveléséről és foglalkoztatásáról 131 dolgozó, 5 szolgálati kutyával és mindösszesen 8 gépjárművel, 146 színes, digitális kamerával és egyéb, a büntetés-végrehajtásnál rendszeresített biztonságtechnikai eszközzel gondoskodik (pl. kapukeretes fémkereső berendezés minden körletszinten van, és összesen 2 csomagvizsgálóval rendelkezik az intézet). A zárkákban hideg-meleg folyóvizes kézmosó és fallal leválasztott WC található. Minden zárka berendezéséhez hozzátartozik az asztal és a ruhaszárító állvány. Nincs viszont minden zárkában TV. Az intézet szeretné azonban, ha ez utóbbin változtatni tudna, mert azokban a zárkákban, ahol van TV készülék, kevesebb a fegyelmi esemény, ezáltal azt a „biztonság eszközének” is tartják. Ezért is van 36 TV csatorna az intézetben. A zárkák padlófűtésesek. A 4-es körletben 2 különleges biztonsági zárkát is kialakítottak, melyek két kamerával felszereltek. A többi zárka nincs bekamerázva. Eredetileg 5 fegyelmi zárkát hoztak létre, de elhelyezési nehézségek miatt ezek jelenleg normál lakózárkaként funkcionálnak. A dühöngő zárkát eddig egy alkalommal használták kb. 1,5 óráig.
Az épület földszintjén kaptak helyet a személyzet öltözői, konyha, kutyatelep, garázs, raktárak, befogadó részleg, a fogvatartottak 3 körlete, házi műhely, kápolna, könyvtár, tanterem, kondi-terem, büfé és sportudvar, a fogvatartási ügyek szakterület irodái, valamint a látogató- és kihallgató helyiségek. Az emeleten található a biztonsági blokk, a parancsnoki- és irodablokk, az egészségügyi körletrész és további 3 körlet. 
A körletrészek az épület többi részétől jól elszigetelve épültek meg, belső, sétaudvarra nyíló ablakokkal. Ez az építészeti megoldás tökéletesen elszigeteli a fogvatartottakat a külvilágtól, ugyanakkor elhelyezési szempontból háromnál több bűntárs elkülönítését nem teszi lehetővé.
Körletenként külön foglalkoztató helyiség és fürdő áll a fogvatartottak rendelkezésére. A fürdők előterében van mosógép és centrifuga. Saját ruháját a fogvatartott maga mossa, és a zárkában szárítja. Az intézet által biztosított ruházat tisztításáról az intézet gondoskodik.
Az egészségügyi körletrészen betegszobák, jól felszerelt belgyógyászati és fogorvosi rendelő, labor szolgálja az egészségügyi ellátást. 
Az ügyvédi beszélőre 3 fülke áll rendelkezésre. Ezen kívül van az intézetben 2 telefonos, biztonsági látogató fülke, valamint rendőrségnek fenntartott 4 kihallgató helyiség, számítógéppel felszerelve.
Az épület és a vagyonvédelmi kerítés közötti terület parkosított, a szervizút és a parkolók mellett kutyakiképző pályát alakítottak ki.
2. Az intézet befogadóképessége tehát 198 fő. A vizsgálat napján azonban a fogvatartotti létszám 279 – ebből 7 nő és 10 fiatalkorú – volt. A parancsnok elmondta, hogy 2008 év végéig az intézet telítettsége reális volt, kb. 90%-os. Ez évben azonban más intézetekből – főleg Budapestről és Székesfehérvárról – folyamatosan szállítottak hozzájuk előzetes letartóztatottakat és elítélteket. Így alakult ki a 130-140%-os fogvatartotti létszám. Ezzel a zárkák zsúfolttá váltak ugyanis az eredetileg két személyes zárkák egy részét 3 főssé, a négyszemélyes zárkákat 6, illetve 8 fős zárkává kényszerültek átalakítani. 
Egészségügyi elkülönítésre 6 zárkát rendszeresítettek, de mivel azok külön körletrészen találhatók és szolgálati hely nincs a közelükben, fogvatartottat ott még nem helyeztek el.
Az intézet 500 adagos, önálló konyhával rendelkezik, azt külső vállalkozó üzemelteti. Az ételosztást 8 fogvatartott végzi, akiket a vállalkozó fizet. A kóser étkezésen kívül bármilyet (pl. vegetáriánus, diétás) is biztosítani tudnak. A bv. alkalmazottak is étkezhetnek a konyhán. A fogvatartottak és a dolgozók ugyanazt az ételt kapják.
A fogvatartottak fegyelmi helyzetét megfelelőnek értékelte a parancsok. Az idén öt mobiltelefont találtak fogvatartottnál, illetve 8 esetben akadályozták meg annak bejutását az intézetbe. Szökés vagy annak kísérlete nem jellemzi az intézetet. A zárkatársak egymásra nem veszélyesek. A személyzet sokat mozgatja (helyezi át másik zárkába) őket, hogy ne beszéljenek össze, illetve ne váljanak monotonná mindennapjaik. Öngyilkossági kísérlet az intézet megnyitása óta kettő volt, de a személyzet időben észlelte azokat, így haláleset nem következett be. Öngyilkosság elkövetésére való figyelmeztetés több is előfordult. A személyzet azonban odafigyel azokra, akiket erre hajlamosnak tart.
Az állománynak elsősorban az előállítások jelentenek kockázatot. Embertelen bánásmódra panaszt még nem tettek fogvatartottak, inkább az unalom jelent számukra problémát. Mivel az intézet „előzetes ház” – nem letöltő – nagyfokú a bizonytalanság a fogvatartottak körében.
Az elítéltek és előzetes letartóztatottak havonta egy alkalommal, egy óra, dolgozó fogvatartott két óra, fiatalkorú, női, valamint a drog prevenciós részlegen (ahol 16 fogvatartott helyezhető el egy időben) elhelyezett fogvatartottak kétszer egy óra időtartamban jogosultak látogatót fogadni. Ünnepek környékén (karácsony, húsvét, anyák napja) családi beszélőre is lehetőség van. Egy alkalommal két felnőtt és két 18 éven aluli látogató fogadható, de a személyzet rugalmasan kezeli a gyerekkorú látogató fogadási igényeket. Ha a fogvatartottnak kettőnél több gyermeke van, azok egy időben való fogadását is engedélyezik. Alapesetben a látogató fogadása asztal mellett történik, de ha biztonsági okból indokolt, fülkében (ablakon keresztül, telefonon) biztosítják a beszélőt. A látogató gyermekek részére kialakítottak egy gyerek sarkot, ahol nyugodt körülmények között játszhatnak, amíg szüleik beszélnek egymással.
Szükségleti cikkek vásárlására a fogvatartottnak heti egy alkalommal van lehetősége. Külső vállalkozó üzemelteti a boltot, de az intézet figyeli az árakat, hogy ne legyen panasz alapja. A boltban megvehető: élelem, gyümölcs, konzervek, újság, de egyéni kérésre bármit beszerez az üzemeltető, amit a fogvatartott a zárkában tarthat (pl. ruhaneműt). Hozzátartozóval napi 7 percet beszélhető telefonon, melynek időtartama a heti 35 percet nem haladhatja meg. A telefonálás és a kiétkeztetés is a fogvatartott nevére szóló vonalkódos kártyával történik. A fogvatartott engedélyezett kapcsolattartójától postai úton pénzküldeményt kaphat, ami a beérkezéstől számított három-négy munkanapon belül feltöltésre kerül a vonalkódos azonosító kártyájára.  Az intézet házirendjének VII/5. pontja szerint „A posta feladószelvény hátoldalán fel kell tüntetni a címzett személyi adatait, az összeg rendeltetését (pl.:”KIÉTKEZÉSRE” vagy „TELEFONÁLÁSRA”)!” 
Az intézet a fogvatartottak részére – forrás, illetve munkalehetőség hiány miatt – nem tud megfelelő számban sem munkalehetőséget, sem tanulási lehetőséget felkínálni. 2004-ben nyertek 3.695 ezer forint vissza nem térítendő támogatást pályázaton. A támogatásból számítástechnikai oktatótermet alakítottak ki, ahol a projekt keretein belül 9 fogvatartott számítógép-kezelői képesítést szerzett. Ezen kívül 24 személy virágkötő és koszorúkészítő, 15 népi játékkészítő tanfolyamot végzett. 12 fogvatartott önismereti tréningen, 20 bűnmegelőzési előadásokon, 97 pártfogói és munkaügyi tanácsadáson vett részt.
A számítástechnikai oktató kabinetben ezt követően még egy alkalommal 10 fő részvételével zajlott képzés, ezt szintén pályázati forrásból szervezték.
A költségvetésnél foglalkoztatottak létszáma a helyszíni vizsgálat időpontjában 19 volt, akik az intézet házi műhelyében, raktáraiban, illetve takarító, fodrász és varrodás munkakörben dolgoznak. Ezen kívül a konyhát működtető magán vállalkozásban dolgozik, a már említett 8 fogvatartott. A foglalkoztatásra való igényüket egyébként a megszólaltatott fogvatartottak jelezték helyszíni vizsgálatom során.
Az intézetben a fogvatartottak szabadidős tevékenysége az éves „Kulturális és szabadidős programterv” szerint zajlik, amely magába foglalja az ünnepekről, évfordulókról való megemlékezést, a sportolási lehetőségeket (kondicionáló terem, pingpongasztal, sport udvar), 3.800 kötetes könyvtár és stúdió működését, a vallási programokat.
Évente kb. 40 különböző ünnepről, évfordulóról emlékeznek meg. Ezek formái: irodalmi foglalkozások, plakát- és ajándékkészítés, ünnepi műsorok, filmvetítés, felolvasó délután, rajzpályázat, passió-játék, előadások, műveltségi TOTÓ-k, népszokások felelevenítése, vers- és prózamondó verseny, zenés műsorok, kiállítások. Társasjáték kölcsönzési lehetőség is van, ami a zárkákba bevihető.
A könyvtárban a fogvatartottak heti rendszerességgel kölcsönözhetnek könyvet, ezen kívül újságokat és folyóiratokat olvashatnak. A fogvatartottak kb. 60%-a könyvtári tag.
A stúdió működése napi filmvetítésre és rádióadó hallgatására, valamint helyi szerkesztésű képújság sugározására terjed ki, mely utóbbiból aktuális programokról, valamint a házirend rendelkezéseiről lehet informálódni. 
A felszentelt kápolnában hetente két alkalommal van csoportos, esetenként egyéni foglalkozás. Havi rendszerességgel járnak be az intézetbe az őskeresztény egyház képviselői.
Ezen kívül a helyi, hittudományi főiskola hitoktató szakos hallgatói is tartanak rendszeresen vallási témájú előadásokat, passió-játékokat. 
Az intézetben a fogvatartottak részére biztosított az egészségügyi és fogászati alapellátás. Pszichológus segítségét is kérhetik. Az orvosi ellátás ingyenes, csak gyógyászati segédeszközök készíttetése, fogtechnikai munkák és fogpótlás esetén nem az (pl. szemüvegkészítés). Az intézetben a vizsgálat időpontjára megtörtént a H1N1 influenza elleni védőoltás. Első körben a személyi állományt és azokat a fogvatartottakat oltották be, akik az ismert rizikó csoportokba tartoznak. Azok a fogvatartottak is kaptak védőoltást, akik önként kérték, de ők nem térítésmentesen jutottak hozzá.
Hetente egyszer (szombatonként) biztosított a meleg vizes fürdési lehetőség, kivéve a nőket, fiatalkorúakat és dolgozókat, akik mindennap fürödhetnek. Az egyéni felszerelésként kiadott lavór, valamint a zárkában folyó meleg víz viszont lehetővé teszi a napi, meleg-vizes tisztálkodást. Az egy óra szabadlevegőn tartózkodást szintén biztosítani tudják.
Az intézet társadalmi támogatottsága elfogadható, infrastruktúrája jó, de drága. Van számlatartozásuk, de a közüzemi szolgáltatókkal megállapodtak abban, hogy 2010 januárjában, vagyis az új költségvetési évben fizetik ki hátralékukat. Gázt, áramot nem kapcsoltak le eddig az intézetben. Takarékmódon kell működniük, úgy, hogy a biztonságot is biztosítani tudják, ez azonban valamennyi intézetre jellemző, nem helyi sajátosság.
Az intézet nemzetközi kapcsolatot is kiépített. Együttműködnek a romániai marosvásárhelyi és szamosújvári börtönökkel, valamint az ausztriai graz-i és a bajorországi bernau-i bv. intézettel.
Az intézet jól megközelíthető helyi járatú és távolsági autóbusszal - ami megáll az intézet mellett, a Zirc felé vezető úton -, valamint gépkocsival is.

III. A személyi állomány helyzete
A személyi állomány állománytábla szerinti rendszeresített létszáma 131 fő, amelyből 21 tiszt és főtiszt, 105 zászlós és tiszthelyettes, 5 közalkalmazott. Részmunkaidőben dolgozik további 5 közalkalmazott: a belső ellenőr, a sajtóreferens, a lelkész, a pszichológus és a takarító. 2010. január 1-től a pszichológust 8 órában kívánják foglalkoztatni. E célból az állománytábla módosítását kezdeményezték. A régi börtön állománylétszámához 41 fő bővítést kaptak, akiket újonnan vettek fel.
Az intézet parancsnoka 1996-ban szerelt fel a bv. hivatásos állományába. Nevelői, bv. osztályvezető-helyettesi, majd személyzeti osztályvezetői beosztásban szolgált. 2007. október 1-jétől vezeti az intézetet. Az állománytábla jelenlegi feltöltöttsége 98%-os. A fluktuáció nem nagy. Ebben az évben elhunyt egy dolgozójuk, kettő nyugállományba vonult, egy pedig másik bv. intézetbe került áthelyezésre családi körülményei miatt. Az üres státuszok feltöltéséhez – a létszámstop miatt - az országos parancsnok engedélye szükséges.
A körletfelügyelők száma 54, a biztonsági felügyelőké 50. A nevelői státuszok száma 6, melyből egy dolgozó jelenleg szülés előtti beteg szabadságon van, egy státusz üres. Egy-egy nevelő – a túlzsúfoltság kialakulása óta – 70-80 fogvatartottal foglalkozik. 
Az egészségügyi szakterület vezetője 8 órában dolgozó főápoló. Ő koordinálja a 3 szakápoló munkáját, akik mindennap – hétvégén is – reggel 7 és este 7 óra között végzik a fogvatartottak egészségügyi ellátását. Megbízási szerződéssel hetente háromszor orvos, kétszer fogorvos is rendel. Szükség esetén orvosi ügyeletre, esetleg civil kórházba szállítják az ellátásra szoruló beteg fogvatartottat, tartós kezelésre azonban a Tököli Bv. Kórházba vagy az IMEI-be kerül a fogvatartott. Az egészségügyi részleg a személyi állomány egészségmegőrzésével kapcsolatos feladatokat is ellátja. 
Az új intézménybe költözéssel a személyzet munkakörülményei is pozitívan változtak. Világos irodákban, részben klimatizált szolgálati helyiségekben dolgozhatnak. Megfelelő berendezés, informatikai és biztonságtechnikai háttér áll a rendelkezésükre feladataik ellátásához. A illetményük, jutalom keretük azonban alacsony. Ezért a parancsnok engedélyez olyan másodállást, mely a szolgálattal összeegyeztethető és jogszabályba nem ütközik. (nem engedélyezett pl. pénzbehajtás, sportrendezvény biztosítása, személyi őrzésvédelem).
A munkaközi egy óra pihenőidőt – a folyamatos szolgálati rendben dolgozóknak – igény szerint biztosítják.
Szakszervezet működik az intézetben kb. 30-40 taggal. Kapcsolatuk az intézet vezetőivel jó.
A személyi állomány részére is kialakítottak külön konditermet. Az étkező előterében pedig rendszeresítettek ital- és egyéb élelmiszer automatát, amit a személyzet szívesen használ.

IV. A vizsgálat megállapításai
1. A Veszprém Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet fogvatartotti és személyi állománya – viszonyítva az 1997-es ombudsmani vizsgálati tapasztalatokhoz – mára egészséges, európai színvonalú és infrastruktúrájú épületben kapott elhelyezést. A „PPP” konstrukcióban épült, és általam már meglátogatott Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézethez hasonló adottságú. Működése azonban talán egyszerűbb, mivel nem jelenik meg az a külső, intézeten kívüli jogviszony, mely lassítaná a döntéshozatalt, s mely jogszabályban való szabályozatlansága miatt sértené a jogállamiság elvét és az abból fakadó jogbiztonság követelményét. 
Sajnálatos, hogy az intézet 2008-as év végi 98%-os telítettsége mintegy egy év alatt megszűnt és kb. 130%-ra emelkedett. A legtöbb zárkában az addigi 2-4 fogvatartott helyett 6-8 fogvatartott tartózkodik, vagyis nem érvényesülnek a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 137. § (1) bekezdésében foglaltak, miszerint „A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson.” Ennek figyelmen kívül hagyása pedig visszásságot okoz a pihenéshez és az egészséges környezethez való joggal összefüggésben, de közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak emberi méltóságát is. Az épület és az infrastruktúra jó állapota ellenére tehát bővítésük elengedhetetlenné válik, ha marad a túlzsúfoltság.
A zárkánkénti, fallal leválasztott, zárható helyiségben lévő WC-k, valamint állandó hideg-melegvizes mosdók messzemenőkig biztosítják a fogvatartottak egészséges környezethez való jogát, valamint emberi méltóságát. Ugyanakkor a zárkákban való ruhaszárítás – hasonlóan a Szegedi Fegyház és Börtönben, valamint a Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézetben tapasztaltakhoz – közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak emberi méltóságát, valamint lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát.
Örvendetesnek tartom, hogy a fogvatartottak és a dolgozók ugyanazt az ételt kapják. Ezzel elkerülhető, hogy a fogvatartottak esetleg megalapozva kifogásolhassák az ételek kalóriájának és minőségének előírás szerinti biztosítását.
A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet nem szabályozza, hogy hogyan kell eljárnia az intézetnek, ha a fogvatartottnak érkező pénzküldeményt célzottan, a felhasználás jogcímét megjelölve adja fel a feladó, vagyis hogy köti-e az intézetet a pénzösszeg rendeltetésének közlése. Tekintettel arra, hogy az intézet házirendjének VII/5. pontja szerint a pénzküldemény hátoldalán való feladói feljegyzés a pénz felhasználhatóságát befolyásolja, a házirend szóban forgó pontja nem felel meg a vonatkozó előírásoknak, így az sérti a jogállamiság elvét és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, de felveti a fogvatartott tulajdonhoz való joga sérelmének közvetlen veszélyeztetettségét is.
A fogvatartottak munkáltatásának és tanulási lehetőségének szinte teljes hiánya – a mai gazdasági helyzet ellenére – nem fogadható el, és nem felel meg a Társadalmi bűnmegelőzés nemzeti stratégiájáról szóló 115/2003. (X. 28.) OGY határozat azon követelményének, miszerint „A büntetés tartama alatt növelni kell a foglalkoztatás, a szakképzés, a nevelés, a közoktatás, az egészségmegőrzés lehetőségeit…”. Ez ugyan nemcsak a veszprémi intézet problémája, hanem az országos börtönrendszeré, de mivel a veszprémi intézetben tapasztaltam ennek kirívó példáját, meg kell állapítanom, hogy ez sérti a jogállamiság elvét, nem segíti a fogvatartott szabadulás utáni boldogulását, társadalomba való beilleszkedését. A monotonitás, az ingerszegény környezet negatív hatásai miatt fontos lenne a minél magasabb számú foglalkoztatás. Munkáltatás esetén a fogvatartottak kevesebb időt tölthetnének a zárkában, több lehetne a látogató fogadási és fürdési lehetőség, sőt pénz is jár érte. Büntetés-végrehajtási szempontból is előnyös lenne a minél több fogvatartott munkába állítása. A tapasztalatok szerint ugyanis a dolgozó fogvatartottak kezelhetőbbek, fegyelmezettebbek, mint nem dolgozó társaik.
Pozitív gyakorlat az ünnepek környékén való családi látogatás, valamint ha a fogvatartottnak kettőnél több 18 éven aluli gyermeke van, azok egy időben történő fogadásának engedélyezése. 
A veszprémi bv. intézetben találkoztam először azzal a lehetőséggel, hogy a fogvatartottak – igény esetén – szabadidős tevékenységük részeként társasjátékot kölcsönözhetnek az intézetben, s azt a zárkában is használhatják. 
Az egészségügyi ellátást megfelelően felszerelt rendelők biztosítják. A fogva tartás rendjét és biztonságát szolgáló jelzőberendezések és videokamerák alkalmasak funkciójuk betöltésére.
2. A nevelői létszám alultervezett a feladatokhoz képest. Az egy nevelőre jutó elítélti létszám – a zsúfoltság miatt – magas. A közel 300 fogvatartottal foglalkozó 6 nevelői státusz – melyből egy nincs feltöltve, egy nevelő pedig szülési beteg szabadságát tölti – komoly probléma veszélyét hordja magában. Ez nemcsak a fogvatartottak jogainak érvényesülését, a velük való bánásmódot érinti, de közvetlenül veszélyezteti az állomány emberi méltósághoz való jogát is, mivel szolgálati feladataik ellátása során fokozott mentális terhelésnek vannak kitéve.
Az elítéltek létszámához (túlzsúfoltsághoz) viszonyítva a pszichológus napi 4 órában való foglalkoztatása közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. Megnyugtatónak tartom azonban, hogy ezt az intézet parancsnoka saját hatáskörében észlelte és kezdeményezte az állománytábla olyan módosítását, amely lehetővé teszi a pszichológus napi nyolc órában való foglalkoztatását.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt alapvető jogokat érintő visszásságok orvoslása érdekében az alábbi intézkedéseket teszem: 
1. Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján ajánlást teszek a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, vizsgáltassa meg a Veszprém Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet állománytáblája módosításának, illetve nevelői létszáma emelésének lehetőségét, és kísérelje meg az anyagi fedezet biztosítását.
Javaslom továbbá a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, fontolja meg az intézet épülete bővítésének kezdeményezését annak érdekében, hogy az – mint az országban meglévő három korszerű, európai szintű büntetés-végrehajtási intézet egyike – feleljen meg az optimálisnak mondható, kezdeti 90-95%-os telítettség követelményének.
2. Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Veszprém Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet parancsnokánál, vizsgálja meg szárítóhelyiség kialakításának lehetőségét, hogy a fogvatartottak zárkában tartható ruhaneműiket külön szárítóhelyiségben száríthassák. 
Kérem továbbá az intézet parancsnokát, hogy – az elítéltek pénzküldeményei kezelésével összefüggő megállapításaimat elfogadva – módosítsa a Házirend pénzküldemények feladásával kapcsolatos előírásait, pályázatok felkutatásával pedig keresse a fogvatartottak munkáltatása, és számukra történő tanfolyamok, tréningek szervezése lehetőségét.
A pszichológus munkaidejének (státuszának) 4 órásról 8 órássá változtatására irányuló, folyamatban lévő előterjesztésre tekintettel ilyen irányú javaslattal nem élek, de – tekintettel a fogvatartotti létszámra, az intézet túlzsúfoltságára – felhívom a figyelmet a pszichológus teljes órában való foglalkoztatása sürgős szükségességére, illetve garanciális jelentőségére.

Budapest, 2009. december 16.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.