Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB-7317/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Csóré Erika
Az eljárás megindulása
Megyei munkalátogatásaim sorát 2009. október 29-én Vas Megyében folytattam. Annak keretében felkerestem a Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézetet, tájékoztatást kérve az intézet parancsnokától a fogvatartottak és az állomány elhelyezési körülményeiről, problémáiról, de megtekintettem az állam és a magántőke együttműködésében – Puplic Private Partnership („PPP”) konstrukcióban – felépült, rendeltetésszerű használatra 2008. június 12-én átadott objektum több létesítményét is.
Helyszíni vizsgálatomat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdésére alapoztam, melynek értelmében az országgyűlési biztos eljárására hivatalból - azaz egyedi panasz nélkül - is mód van.  Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az alkotmányos jogok sérelmének közvetlen veszélye is megalapozhatja az alkotmányos joggal összefüggő visszásság megállapítását, vagyis eljárásomnak nem feltétele már bekövetkezett konkrét jogsérelem. 
Ombudsmani helyszíni vizsgálat a Vas Megyei Büntetés-végrehajtási Intézetben még nem folyt, de a Magyar Helsinki Bizottság 2006. május 24-25-én – a börtönmegfigyelő program keretében – ellátogatott az intézetbe. Így jelen vizsgálatom során annak tapasztalatait is áttekintettem.

Érintett alkotmányos jogok
Jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § /1/.).
Élethez, emberi méltósághoz való jog (Alk. 54. § /1/ bek.). 
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. § /1/)
Tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § /1/ bek.)
Pihenéshez való jog (Alk. 70/B. § /4/ bek.)
Egészséges környezethez való jog (Alk. 18. §)

A vizsgálat megállapításai
I. Előzmények
A Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézet jogelődje 1889 óta működött Szombathely belvárosában. Eredetileg is börtön céljára épült. Alaptevékenysége a külön kijelölés által meghatározott körben: az előzetes letartóztatással, a biztonsági és egyéb fontos okból elhelyezett elítéltek szabadságvesztésével, továbbá az elzárással összefüggő büntetés-végrehajtási feladatok ellátása volt. 
A létesítményben több mint egy évszázad során tíz nagyobb rekonstrukciót végeztek. Ezek a következők: 1910 egyedi széntüzelésű zárkakályhák kiváltása gőz-központi fűtésre, 1946 villany bevezetése a zárkákba, 1959-61 hidegvíz bevezetése és WC beépítése a zárkákba, 1960 körletek és zárkák meleg padlóval történő burkolása, 1962 központi fűtés kiépítése 3 kazánnal, 1972 zárkavisszajelző rendszer és elektromos nyitású ajtók beépítése, 1988 új konyhablokk létesítése, 1997 automata melegvíz-kazánok telepítése, 2000 bástyafal felújítása, 2003 teherbejárati kapu bővítése és a szennyvízcsatorna-rendszer átépítése, titkos irattár kialakítása. Az intézet egyetlen objektumból állt, amelynek három szintjén helyezkedtek el az előzetesen letartóztatottak, illetve elítéltek körletei.
Az épületben jellemzően 4 és 8 személyes zárkákat alakítottak ki. A zárkák túlnyomó része rendkívül túlzsúfolt volt. 6 zárkában tudták csak biztosítani a jogszabályban előírt mértékű mozgásteret (férfiaknak 3 m2, nőknek 3,5 m2, előzetes letartóztatottak 4 m2), míg 47 zárkában nem. Sok zárkában a szabad mozgástér nem érte el a 2 m2-t. Az intézet rendszeresített teljes befogadó képessége 120 fő, de – a fogvatartottak tényleges száma miatt – átlagos telítettsége 150-160%-os volt.
Több zárka olyan kisméretű volt, hogy az egyébként is csak függönnyel elválasztott, nem elkülönített WC-k függönyeit nem tudták a fogvatartottak behúzni, ugyanis ebben az esetben nem fértek el az ülőkén. Rendszeresítve volt még két fegyelmi zárka, és egy az ön- vagy közveszélyes fogvatartottak elkülönítésére szolgáló („dühöngő”) zárka. Az utóbbi rendszeres megfigyelése csak a kémlelőnyíláson keresztül volt megoldott, de volt benne füstérzékelő.
Az EVSZ-es körlet az épület III. szintjén volt. A szabad levegőn tartózkodás általában (főként az előzetes letartóztatottak esetében) az udvaron való folyamatos körbe sétálást jelentette, mivel csak egy séta udvar volt.
Minden körlet-szinten egy-egy fürdőhelyiség volt. A zárkákban melegvíz-ellátás nem volt, a fogvatartottak szükség szerint igényelhettek vizet a felügyelettől, ami nem volt mindig zökkenőmentes. 
Az étkeztetés minősége és mennyiség általában megfelelt a követelményeknek. A fogvatartottak rendszerint az egyoldalúságot, a zöldség és gyümölcs hiányát, illetve a gyakori hideg vacsorát kifogásolták. 
A fő munkavégzési lehetőséget a konyha, illetve a sopronkőhidai intézet kihelyezett részlegeként a szombathelyi intézetben működő, szabászat-varroda jelentette, de működött karbantartó munkákat végző részleg is. A régi épületben – az intézet méreteinél fogva – iskolarendszerű képzés nem folyt, csak tanfolyamokat tudtak indítani.
A sportolási lehetőség szintén szerény volt az edzőterem rossz fizikai körülményei miatt, az ugyanis rendkívül kicsi, ablak és szellőzés nélküli helyiségben lett kialakítva, csak mesterséges világítással, s egyszerre legfeljebb két-három fogvatartott használhatta. 
A szórakozási lehetőség ugyancsak szűkös volt a régi épületben. Az intézet saját költségvetéséből nem tudott pl. TV, illetve rádió készüléket biztosítani, a fogvatartott azokat saját pénzén szerezhette be. 
A jogerősen elítéltek és előzetesen letartóztatottak számára havi két alkalommal, szabálysértési elzárásra ítéltek számára havi egy alkalommal 1-1 óra időtartamban volt lehetőség látogató fogadására. Főszabályként az elítéltek esetében a látogatásra asztal mellett, előzetesen letartóztatottak esetében zárt fülkében kerül sor. Az elítéltek számára napi 10 perc volt engedélyezett a hozzátartozókkal való telefonálásra, az előzetes letartóztatottak heti 2 x 10 perc időtartamban telefonálhattak.

II. A helyszíni vizsgálat megállapításai a fogvatartottak vonatkozásában
A Kormány a 2126/2004. (V. 28.) számú határozatában döntött új büntetés-végrehajtási intézetek létesítéséről, valamint a beruházásokhoz kötődő forrásbevonásról. („1. A Kormány egyetért azzal, hogy az ország északkeleti térségében 700 fő szabadságvesztésre ítélt, és a nyugati régiójában - a szombathelyi volt Savaria Kiképző Központ átalakításával - 800 fő előzetesen letartóztatott és szabadságvesztésre ítélt fogvatartott befogadására alkalmas büntetés-végrehajtási intézet létesüljön, költségvetési és költségvetésen kívüli források bevonásával, állami-magán finanszírozás (Public Private Partnership) figyelembevétele mellett. A nyugati régióban létesülő intézményt úgy kell kialakítani, hogy az alkalmas legyen a Vas Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet befogadására.”)
A Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézet tehát Szombathely külterületén, az egykori honvédségi épületek átalakításával került kialakításra. A 800 férőhelyes börtön üzembeállításával a korábbi 160 %-os túltelítettség országosan 120 % alá süllyedt. Az új intézményben a fogvatartottak európai színvonalon tölthetik le büntetésüket, de az megfelel a személyi állomány élet-, és munkakörülményei tekintetében is az Európai Uniós ajánlásoknak. 
A működtetést egy konzorcium végzi (FMZ Savaria Kft., melynek tagjai: Future FM Zrt., Mátraholding Zrt., ZÁÉV Zrt., Unicredit Leasing Bank), amiért az állam 15 éven keresztül bérleti díjat fizet. Magánkézben van a fenntartás, az üzemeltetés, az élelmezés, a mosás és a fogvatartottak munkáltatása. Állami felügyelet alatt maradt az őrzés, a szállítás, az előállítás, a nevelés, az egészségügyi ellátás és a nyilvántartás. Az intézet vezetése és a működtetést végző konzorcium együttműködése jó, megpróbálják koordinálni tevékenységüket, de ebben az intézet nagyon óvatos, hiszen nincsenek egymással jogviszonyban. Szerződéses jogviszony a négy üzemeltető és az országos parancsnokság között áll fenn, ami lassítja az esetleges problémák tisztázását, megoldását. Ennek a „külső jogviszony”-nak (un. intézeten kívüli jogviszony) a jogszabályi háttere nem rendezett. 
Az intézet „A” és „B” területre oszlik, a „B” terület a bástyafalon kívüli terület, ahol a parancsnoki épület, a személyi állomány öltözője, a konyha és raktár, valamint az üzemeltetői épület kapott helyet. A parancsnoki épületben bv. bírók és bv. ügyészek részére is van biztosítva iroda, de itt székelnek a Nemzeti Nyomozó Iroda (2 személy) és a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálata (1 személy) részéről munkavégzésre ide delegált személyek is. A bástyafal 6 m magas, 10 őrtoronnyal védett, melyekben a bv. alkalmazásában álló dolgozók látják el az őrzési feladatokat. A „B” területet egy civil biztonsági cég felügyeli. 
A bástyafalon belüli, „A” terület a tulajdonképpeni börtönterülete. Ezen a területen található a három fogvatartotti épület – előzetes, börtön és fegyház –, valamint az egészségügyi és oktatási épület, a befogadói és biztonsági épület, a látogatói épület és a sportcsarnok. Külön épületekben kerültek kialakításra három foglalkoztatói üzemcsarnok és garázsok. Ugyancsak az „A” területen készült el a szolgálati kutyák számára egy kutyatelep. 
Az elkészült három fogvatartotti épületen kívül egy negyedik épület is található a területen, de mivel az nem volt a projekt része, kívülről teljesen, belülről viszont nem került felújításra. Ennek esetleges átalakításával azonban később további 270 fogvatartotti hely alakítható ki. 
Az intézet 100 előzetesen letartóztatott, 460 börtön és 240 fegyház fokozatú szabadságvesztés büntetést töltő fogvatartott elhelyezését biztosítja. A nők és fiatalkorúak előzetes letartóztatottként, vagy megőrzésre kerülhetnek az intézetbe. Az előzetes fogvatartottak és a fegyház fokozatú elítéltek részére egy- és négyfős, a börtön fokozatú elítéltek részére egy- és ötfős zárkák állnak rendelkezésre, melyek alapterülete egyszemélyes elhelyezés esetén 10,5 és 13 m2, négy- és ötfős elhelyezésnél 27,5 m2. Minden zárka padlófűtéses, és minden zárkában fallal leválasztott zuhanyozó, WC, valamint 8 csatornás televízió és 4 programos rádió van. Emeletes ágyak nincsenek, viszont minden fogvatartott rendelkezik zárható lemezszekrénnyel. Mindhárom fogvatartotti épületben van egy-egy, mozgássérült elhelyezésére szolgáló zárka (bár ennek igénybevételére még nem volt szükség az átadás óta) és egy-egy, az ön- és közveszélyes fogvatartott elhelyezését szolgáló elkülönítő (ún. dühöngő) zárka (a dühöngőt kétszer vették eddig igénybe, egy-egy óra időtartamra). Az „előzetes házban” 10 fegyelmi zárka, 4 ügyvédi beszélő és 2 rendőrségi kihallgató helyiség, a fegyház körleten további 20 fegyelmi zárka van rendszeresítve.
A fogvatartottak külön, erre a célra kialakított mosó helyiségben moshatják saját ruháikat, központilag vízzel vegyített mosószerrel. A szárítás és az étkezés viszont a zárkákban történik. Az intézeti ruhák és ágyneműk tisztántartását az intézet végzi.
A kiemelt felügyeletet igénylő fogvatartottak elhelyezésére két épület legfelső szintjén van lehetőség. Az itt található zárkák fokozott biztonságúak, belső rácsajtóval, rögzített berendezési tárgyakkal és kamerás megfigyelési lehetőséggel bírnak. Az ide elhelyezett fogvatartottak az épületek tetején kialakított négy-négy kisebb sétatéren tartózkodhatnak a szabadlevegőn.
Az udvaron kilenc pályán sportolhatnak az elítéltek és számos sétaudvaron levegőzhetnek.
Van 200 fő befogadására alkalmas színházterem, 10 ezer kötetes könyvtár és tornacsarnok is az intézetben. Ez utóbbi 18x36 méteres, parkettázott, központi fűtéses csarnok, ami egyedülálló a magyar büntetés-végrehajtásban. A csarnok alkalmas a személyi állomány fizikai állóképességének fejlesztésére is. A már említett látogatói épületben van: a színházterem, a könyvtár, biztonsági beszélő fülkék, asztali beszélő helyiségek, a fogvatartottak részére biztosított „kiétkeztető” bolt (büfé) és bírósági tárgyalás intézetben való megtartására alkalmas tárgyalóterem.
Egy komplex egészségügyi szakszolgálat is helyet kapott az intézetben. Az egészségügyi blokk helyiségei: 2 orvosi rendelő, 1 fogorvosi rendelő, 4 négyágyas betegszoba, 2 egyágyas elkülönítő. Ezek a szobák is zárka jellegűen felszereltek. Az intézetben rendszeresen működő szakrendelések: pszichiátriai, szemészeti, bőrgyógyászati és fogászati.
Az intézetben a fogvatartottak munkalehetősége megfelelő, de a gazdasági helyzet miatt a foglalkoztatás csökkenő tendenciát mutat. A foglalkoztatás részben az intézet saját költségvetése terhére, részben az üzemeltető alvállalkozóinál történik. Az intézet ételosztóként, anyagmozgatóként, könyvtárosként, fodrászként és raktári kisegítőként tud munkát adni a fogvatartottaknak, az üzemeltető pedig hulladékbontói, karbantartói, ruhajavító, mosodai kisegítő vagy takarítói munkakörben, de egyszerre 12 fogvatartott dolgozik konyhai kisegítőként is.
Az intézetben alap- és középfokú oktatás zajlik, mely külön e célra kialakított oktatási épületben történik. Jelenleg 47 fogvatartott vesz részt oktatásban. Szakképzés megszerzése is lehetséges. A 2008/2009-es tanévben bádogos szakmában 10, kőművesként 13, targoncavezetőként 9 fogvatartott szerzett oklevelet. Jelenleg működő tanfolyamok: szobafestő-mázolói és parkgondozói. 
A szabadidő hasznos és értelmes eltöltését 9 szakkör is biztosítja. Ezek: színjátszó, dráma, sport, sakk, zene, kézműves, rajz, barkács és számítástechnikai szakkörök. Folyamatban van a bőrdíszmű szakkör létrehozása is. Az oktatási blokk helyiségei: 9 szakköri helyiség, 11 tanterem, 1 imaterem. A szakkörökhöz szükséges felszereléseket, anyagokat (pl. festékek, vásznak, hangszerek, számítógép) az üzemeltető biztosítja tehát sem az intézetnek, sem a fogvatartottnak nem kell rá anyagiakat fordítani.
A befogadói és biztonsági épület része egy kiemelten magas színvonalúan felszerelt biztonsági technikai ügyeleti szoba („az intézet agya”), 4 kialakított munkahellyel, ahol a nap 24 órájában rögzítik az intézetben történő valamennyi mozgást. Az intézetben közel 500 kamera működik, 30 napos léptetési módszerrel. Minden épületben van kapukeretes fémkereső berendezés. Van továbbá három csomagvizsgáló berendezése az intézetnek, valamennyi működőképes, ki is használják. 
A vizsgálat időpontjában a fogvatartotti létszám 798 volt, melyből ideiglenes megőrzésre 53 fogvatartott más intézetben tartózkodott.
Az intézet parancsnoka jelezte, hogy a fogva tartottak legneuralgikusabb problémája az intézet működtetése megkezdésekor az élelmezés és az intézet „sterilizáltsága” volt. Ez utóbbi leginkább az épületek tisztaságát, fogvatartottak épületek közötti mozgásának hiányát (itt minden megtalálható egy-egy épületen belül) jelentette. Az új építésű intézet helyett régi építésűbe vágytak a fogvatartottak, az felelt volna meg szokásaiknak, elvárásaiknak. Az élelmezéssel kapcsolatban pedig az okozta a gondot, hogy a konyhát üzemelő vállalkozó törekedett az ételek kalóriájának és minőségének előírás szerinti biztosítására, de a fogvatartottak a mennyiséget követelték. Ezért egyszerűsíteni kellett, (le kellett „butítani”) az étlapot. A kóser étkezést nem tudják biztosítani, mivel a napi élelmiszer norma csak 400 Ft. Biztosítják viszont a diétás és az egyéb vallási szokásoknak megfelelő ételeket (pl. mohamedán).
A fogvatartottak fegyelmi helyzetét jónak értékelte a parancsok. Az elítélt társak közötti bántalmazás nem jellemző az intézetben, üzletelési lehetőségük is minimális. Mintegy másfélév alatt három mobiltelefont találtak elítéltnél, ami azért sem válhat gyakorlattá, mivel a zárkák mobilérzékelővel vannak felszerelve.
Épületenként 8-10 telefonkészülék áll a fogvatartottak rendelkezésére, ami megnöveli a heti telefonálási lehetőségeiket. Szükségleti cikkek vásárlására a fogvatartottnak – munkadíjából vagy letéti pénzéből – havonta két alkalommal van lehetősége. A telefonálás és a kiétkeztetés is a fogvatartott nevére szóló vonalkódos kártyával történik. A rendszer először a kiétkeztetésen felüli részt kezdi el a kártyán lévő összegből telefonköltségre vonni, ha az elfogyott, a kiétkeztetésre számított összegből kerül levonásra a telefonálás díja. Egyébként a fogvatartott a kártyáján lévő teljes pénzösszeget felhasználhatja telefonálásra, nem köteles tartalékolni vásárlásra. Ugyanakkor a kártyán lévő összeg felhasználható pl. újság előfizetésére, hozzátartozó vagy jogi képviselő részére való pénzküldésre is. Letéti pénze egyébként a fogvatartottnak keletkezhet: befogadáskor, majd később postai úton vagy átutalással, vagy ha dolgozik, munkadíjából. A postai úton érkező pénzösszeg, az intézetbe való beérkezése után négy munkanapon belül kerül a letéti számlára. Ez az időtartam meghosszabbodik 6-7 napra, ha a kincstáron keresztül érkezik a pénz.
A látogatófogadás rendje differenciált. Elzárást töltő személy és előzetes letartóztatott havonta legalább egy alkalommal, egy óra időtartamban, általában hétköznapokon (szerda) fogadhat látogatót. A jogerősen elítélt havonta egy alkalommal, általában szombati napokon, ugyancsak egy óra időtartamban jogosult beszélőre, mely jutalomból további egy órával meghosszabbítható. A személyzet a fogva tartottak időpontra vonatkozó kérésének lehetőség szerint igyekszik eleget tenni és rugalmasan kezeli a gyerekkorú látogató fogadás igényét is. Egy alkalommal két felnőtt és két 18 éven aluli látogató fogadható. A külföldi állampolgárságú fogvatartott soron kívül fogadhat látogatót.

III. A helyszíni vizsgálat megállapításai a személyi állomány tekintetében
A személyi állomány állománytábla szerinti rendszeresített létszáma 351, a vizsgálat napján a tényleges létszám 332 volt. Tehát a szombathelyi intézetben is van feltöltetlen státusz. Az intézet működését a teljes régi állománnyal kezdték, az került bővítésre. Határőrök minimális számban jelentkeztek az állományba, azok inkább a rendőrségre mentek dolgozni. Az új intézményben munkakörülményeik 100 %-ra javult.
A munkaközi egy óra pihenőidőt (2xfél órában, 6 óránként) – bár feszített szolgálat ellátás és magas túlóra mellett – biztosítják az állománynak. A feszített szolgálat ellátás és magas túlóra okai: fiatal az állomány, akik – 150-160 dolgozó – iskola rendszerű képzésben vettek vagy vesznek részt, a régi börtön épület őrzéséről is az intézetnek kell gondoskodnia. Javulás a szolgálat ellátásban a jövő év márciusában várható, amikor sokan befejezik tanulmányikat és beoszthatók szolgálatba.
A parancsnok 31 éve dolgozik a büntetés-végrehajtásban. Az intézet vezetésével való megbízása előtt egy intézetet – mintegy tíz évig a Győr-Moson-Sopron Megyei intézetet – vezetett. Így rálátása és összehasonlítási alapja van az intézet vezetési módszerének hatékony megválasztásában. A munkáját egy parancsnokhelyettes segíti, aki 2005. március 1. napján került a büntetés-végrehajtás hivatásos állományába, de azt megelőzően is hivatásosként dolgozott – 1989. szeptember 1-jétől – az intézet helyén működött laktanyában. Egy nevelőre kb. 60-80 fogvatartott jut. Az intézetnek 1 pszichológusa és 3 szakpszichológusa van. A nevelők létszáma a vizsgált időszakban intézeti szinten: 3 vezető nevelő, 15 nevelő, akiknek munkáját 9 szociális segédelőadó segíti. A főfelügyelők száma 15, körletfelügyelőké 83 (rendszeresített 90), biztonsági főfelügyelőké 6, biztonsági felügyelőké 76 (a 78 rendszeresített helyett). Az intézetben 1 osztályvezető orvos, 1 orvos, 3 szakorvos (fogorvos, bőrgyógyász, belgyógyász) dolgozik. A szakorvosok nem bv. orvosok, hanem megbízási szerződéssel alkalmazza őket az intézet. Két orvosi állás üres. Az egészségügyi körleten 12 szakápoló is dolgozik. Egy lelkészt foglalkoztatnak az állománytábla szerint. Egy dolgozójuk pedig külföldi szolgálatot teljesít. 
Az állomány fegyelmi helyzete jó. Sem a fegyelmi jogsértés, sem a bűncselekmény elkövetése nem jellemző az állományra. Jelenleg 7 büntetőeljárás van folyamatban, fogvatartott által tett feljelentés alapján, bántalmazás hivatalos eljárásban bűntette miatt. A gyanúsítotti kihallgatások már megtörténtek, de még folynak a bizonyítási eljárások. A parancsnok a problémát abban látja, hogy fiatal az állomány, nem voltak katonák, nincs alaki fegyelem, nincs fegyverismeretük, más intézetben nem dolgoztak, vagyis nincs összehasonlítási alapjuk más intézet körülményeivel.
Az állomány öltözője kulturált. Teljesen új az intézet gépkocsi parkja is. Rendelkeznek: 2 db 40 és 5 db 4 személyes rabszállítóval, 1 db, az állomány szállítását szolgáló 57 személyes busszal, és 1 db 9 fős kisbusszal, 1 db kutyás terepjáróval, 1 db ételszállítóval, amit az intézet területén használnak, az épületek közötti nagy távolságok miatt, végül 1 db parancsnoki személyautóval.
A városi tömegközlekedés hiányosságaként említette a parancsok, hogy az intézetet nem lehet megközelíteni busszal. A busz csak a rendőr-főkapitányság épületéig közlekedik. Onnan azonban az intézet még mintegy 1 km-re van, amit gyalogosan kell megtenni. 

A vizsgálat megállapításai
A Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézetben és a jogelődjének tekintett Vas Megyei Büntetés-végrehajtási Intézetben elhelyezett fogvatartottak elhelyezési, fogvatartási körülményeit, lehetőségeit áttekintve és összehasonlítva, sokkoló különbséget tapasztaltam. A jelenlegi új intézetben átgondoltabbak, emberibbek és higiénikusabbak a körülmények.
A zárkák tágassága (légtere), felszereltsége, a zárkánkénti, zárható helyiségben lévő WC és zuhanyozó, az egy zárkában elhelyezhető létszám, messzemenőkig biztosítja a fogvatartottak egészséges környezethez való jogát, valamint emberi méltóságát. A zárkákban való ruhaszárítást viszont – hasonlóan az AJB-6775/2009. számú jelentésemben megfogalmazottakkal – alkalmasnak tartom a fogvatartottak emberi méltósága, valamint lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga közvetlen veszélyeztetésére.
Megnyugtató, hogy az elítéltek egy része szombati napon is fogadhat látogatót. Ez hozzájárulhat a fogvatartott magán- és családi életének fogvatartását megelőző szintje megközelítéséhez, de alkalmas az elítélt emberi méltósága, valamint a házasság és a család védelméhez való joga biztosítására is.
Megnyugvással tapasztaltam, hogy a gyermekével is találkozhat az elítélt, és asztal mellett, ülve beszélgethetnek.
Rugalmasan kezelik a fogvatartott rendelkezési jogát letéti pénze felhasználására vonatkozóan is.
A fogvatartottak létszámához viszonyítva megfelelő számú csomagvizsgáló és kapukeretes fémkereső berendezést rendszeresítettek az intézetben. Az őrzés biztonságát ezen kívül több belső jelzőberendezés és videokamera biztosítja.
A fogvatartottak foglalkoztatottságának mértéke jelenleg elfogadható, de a mai gazdasági helyzetben annak további biztosítását veszélyeztetettnek tartom. 
Az egy nevelőre jutó elítélti létszám, a más bv. intézetekben tapasztaltakéhoz képest jó. Az intézet parancsnoka több évtizedes bv-s gyakorlattal rendelkezik, van tapasztalata az intézet leghatékonyabb vezetési módszere megválasztásában.
Kifejezetten előnynek tartom, hogy az intézet Szombathely külterületén, és nem a városközpontban épült meg. Ugyanakkor az, hogy az intézet tömegközlekedési eszközzel (busszal) nem közelíthető meg, a rendőr-főkapitányság előtt kiépített megállóhelytől pedig csak az út szélén, illetve gépjárműforgalomtól veszélyeztetett területen, mintegy egy km-t gyalogolva érhető el, nem méltányolható sem a bv. intézetben dolgozók, sem az ott elhelyezett fogvatartottakat látogató hozzátartozó, ügyvéd, más, esetleg hivatalos személyek (pl. bírák, egyházi felekezet tagjai) szempontjából. A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen a helyi tömegközlekedés biztosítása (a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § /1/ bek.). A lakosság (utazóközönség) részéről pedig méltányolható igény – a megfelelő színvonal és menetrend mellett – a megállók számának és egymástól való távolságának olyan kialakítása, hogy az a jogállamiság elvének megfelelő, igazságos és ésszerű legyen. 
Amíg előző kötelezettségének a szombathelyi önkormányzat nem tesz eleget, sérülhet a jogállamiság elve, és közvetlenül veszélybe kerülhet az intézetet menetrendszerinti tömegközlekedési eszközzel, majd a végállomáson leszállva, jelentős gépjárműforgalom mellett gyalogosan megközelítőknek az élethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga.
Az Alkotmánybíróság több határozatában kitért arra, hogy „a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak a formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.” 
Tehát a jogállamiság és jogbiztonság elvéből fakadnak az eljárási garanciák. Ezek alapvető jelentőségűek az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatósága szempontjából. Csak az eljárási normák betartásával működik alkotmányosan a hatósági jogalkalmazás. A jogbiztonság megköveteli a jogszabályok olyan világos és egyértelmű fogalmazását, hogy mindenki, akit érint, tisztában lehessen a jogi helyzettel, ahhoz igazíthassa döntését és magatartását, s számolni tudjon a jogkövetkezményekkel. A „PPP" konstrukcióban épült intézetekben (Tiszalök, Szombathely) elhelyezett fogvatartottak, az üzemeltetést ellátó külső vállalkozások, valamint az elítéltek őrzését, felügyeletét és ellenőrzését, vagyis a szakmai munkát ellátó büntetés-végrehajtási szervezet egymáshoz való viszonyát (jogviszonyát), az esetleges kártérítési felelősséget, stb. a jogállami elvárásoknak megfelelő biztonsággal jelenleg nem rendezi jogszabály. Ennek hiánya pedig a jogállamiság elvét és az abból fakadó jogbiztonság követelményét sérti. 

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt alapvető jogokat érintő visszásságok orvoslása érdekében az alábbi intézkedéseket teszem: 
– az Obtv. 25. §-a alapján felkérem az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy a „PPP" konstrukcióban épült intézetek működésével kapcsolatos joghézagra utaló vizsgálati megállapításaimat vegyék figyelembe a büntetés-végrehajtási rendszer működésére vonatkozó új jogszabályok megalkotásakor.
– az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata polgármesterénél, hogy vizsgáltassa meg annak lehetőségét, hogy jelenleg a Vas Megyei Rendőr-főkapitányság épülete előtt megálló buszjárat útvonala meghosszabbítható-e a Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézet épületéig. Amennyiben annak nincs akadálya, tegye meg a szükséges intézkedéseket a buszmegálló kialakítására, és a meghosszabbított útvonal rendszeressé tételére. 
– Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézet parancsnokánál, hogy vizsgálja meg szárítóhelyiség kialakításának lehetőségét annak érdekében, hogy a fogvatartottak saját ruhaneműiket ne a zárkákban, hanem külön szárítóhelyiségben száríthassák. 

Budapest, 2009. november 25.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.