Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának 
Jelentése
az AJB 6775/2009. számú ügyben

Ügyintéző: dr. Csóré Erika
Az eljárás megindulása
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosaként kiemelt figyelmet fordítok a személyi szabadságukban korlátozott személyek (előzetes letartóztatottak, elítéltek) emberi méltósága, valamint élethez és emberséges bánásmódhoz való jogaik érvényesülésére, mivel úgy gondolom, hogy a fogva tartottak szorult, esetleg kiszolgáltatott vagy általuk annak vélt helyzete nem vitatható. A jogállamiság és a demokratikus jogelvek megkövetelik, hogy a szabadságvesztés végrehajtása humánus, oktató-nevelő, a társadalomba visszavezető jellegű legyen, vagyis az elítélteknek lehetőséget kell biztosítani a rehabilitációra. 
Fontosnak tartom, hogy a szóban forgó területen az alapvető jogok érvényesülésével kapcsolatos problémák felszínre kerüljenek és megoldódjanak. Ezt nemcsak egyedi panaszok alapján, hanem hivatalból indult vizsgálatok keretében is el kívánom érni. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (2) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos eljárására hivatalból - azaz egyedi panasz nélkül - is mód van.  Az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az alkotmányos jogok sérelmének közvetlen veszélye is megalapozza az alkotmányos joggal összefüggő visszásság megállapítását. Az országgyűlési biztos eljárásához tehát nincs szükség már bekövetkezett konkrét jogsérelemre. Ezekre figyelemmel a megyei munkalátogatásaim során – 2009-ben – büntetés-végrehajtási intézetekbe is ellátogatok és helyszíni vizsgálatokat folytatok. Ezeken nemcsak az intézet parancsnokától kérek tájékoztatást a fogva tartás körülményeiről, hanem az irányadó dokumentumokat is áttekintem, sőt zárkákat is megtekintek, és fogvatartottakat is megszólaltatok. 2009. szeptember 24-én a Szegedi Fegyház és Börtönbe látogattam, ahol ombudsmani vizsgálat mintegy tíz évvel ezelőtt folyt. 

Érintett alkotmányos jogok
Jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § /1/.).
Élethez, emberi méltósághoz való jog (Alk. 54. § /1/ bek.). 
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. § /1/)
Tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § /1/ bek.)
Pihenéshez való jog (Alk. 70/B. § /4/ bek.)
Egészséges környezethez való jog (Alk. 18. §)

A helyszíni vizsgálat tapasztalatai
I. Az intézet 1885. január 1-től működik. A szakemberek körében és a köztudatban is „Csillagbörtön” megnevezéssel ismert. A börtön létesítésétől kezdve folyamatosan büntetés-végrehajtási funkciót lát el. A börtönépület háromemeletes, négy szárnya egy központi körfolyosóba csatlakozik. Folyamatos karbantartás mellett folyik állagmegóvása. Például: 1997-1998-ban új látogatóhelyiséget alakítottak ki, de ekkor újították fel a Dísztermet is (itt zajlik a személyzet oktatása, továbbképzése is), 2001-ben konyhafelújítás, 2004-ben a főépület tetőfelújítása történt meg. Vizsgálatunk alkalmával zajlott – büntetés-végrehajtási viszonylatban – az országban (BVOP részéről) jelenleg egyedülálló nagy beruházásként, 70 millió forintos új öltöző létesítése a személyzet számára.
A Szegedi Fegyház és Börtön alapfunkciói: 
1. Megyei jellegű büntetés-végrehajtási feladatként befogadja a Csongrád megyei illetékességű előzetes letartóztatottakat, megoldja – megyén belül – a bűnüldöző hatóságokhoz történő előállításokat. 
2. Országos jellegű büntetés-végrehajtási funkcióként végrehajtja a felnőtt korú férfi elítéltek fegyház és börtönfokozatú szabadságvesztésével, az elzárással és az életfogytig tartó szabadságvesztéssel összefüggő büntetés-végrehajtási feladatokat.
3. Speciális feladatként működtet: gyógyító-nevelő csoportot, drogprevenciós csoportot, átmeneti csoportot (két évvel várható szabadulás előtt direkt reszocializációs célt szolgáló csoport), és a hosszúidőre ítéltek körletrészét.

Az intézet befogadóképessége 709 fő (I. objektum 479 fő, II. objektum 230 fő), a vizsgálat napján a tényleges fogvatartotti létszám 869 volt (ebből 154 életfogytig tartó szabadságvesztés büntetését töltő, 12 tényleges életfogytiglanra ítélt); a telítettség általában 120-130%-os, ami a kb. 5 évvel ezelőttihez képest jelentős eredmény, akkor ugyanis a 180 %-os telítettség jellemezte az intézetet. A zárkák azonban még ma is zsúfoltnak számítanak. Egy-egy zárkában 6-8 fogvatartott van elhelyezve. Ennek az eredménynek az eléréséhez hozzájárult a tiszalöki és a szombathelyi intézet megnyitása és feltöltése (a zsúfoltság csökkentő program keretében 30 fogvatartottat szállítottak át más bv. intézetbe). A parancsnok szerint a 85%-os telítettség és a nevelési központú csoportok létrehozása lenne az optimális. Átlagos ítéleti idő 14 év.
2002 óta előzetes ház is működik az intézményben. Annak befogadóképessége 230 fő.
Az intézet külső őrzéséért és belső biztonságáért a biztonsági osztály felel. Belső biztonságot segítő eszközök: 180 db kamera, 9 db szolgálati kutya, mozgásérzékelők, füstjelzők. Külső őrzés eszközei: bástyafal, őrhelyek, személy és gépjármű bejárati kapuk.
A fogvatartott a börtönéveket a felkészítő részlegben kezdi meg, majd tartós büntetésletöltésre a fokozatának megfelelő részlegbe (normál rezsim) kerül. A biztonságot segítő, börtönártalmakat mérséklő csoportok (gyógyító-nevelő, pszichoszociális-, menekülő-, speciális rezsimek) működtetése biztosítja a differenciálás lehetőségét. A fegyház körlet zárt rezsim, ahol a zárkaajtók folyamatosan zárva vannak. A börtön körlet nyitottabb rezsim, ahol a zárkaajtók napközben nyitva vannak. Ez utóbbi körleten a legnagyobb probléma a zsúfoltság. Speciális rezsimek: HSR körlet, BSR körlet és az erőszakmentes körletrész.
A HSR körleten – a hosszú időtartamra elítéltek speciális rezsimű körletrész – a tényleges életfogytiglanra ítéltek, illetve a hosszú idős ítélete miatt kiemelt figyelmet igénylő fogvatartottak vannak elhelyezve. Ezek a zárkák két helyiségből álló egyszemélyes zárkák. Teljesen elzárt más körletrészektől. Önálló sétaudvara van az épület tetején, ahol sportolási lehetőség is adatott (szobakerékpár, függeszkedő). Az ide beosztott felügyelet kizárólag ezen a körleten teljesít szolgálatot.
Az intézetbe elhelyezettek ellenőrzött keretek között tarthatnak kapcsolatot rokonaikkal, barátaikkal. Ezek formái: levelezés, csomagküldés, telefon, látogató fogadás (beszélő).
Az intézetben Contel telefonrendszer áll a fogvatartottak rendelkezésére a külvilággal való kapcsolattartás egyik formájaként. A fogvatartottak hozzátartozóktól kaphatnak kifejezetten csak telefonálásra felhasználható pénzösszeget, mégpedig vagy postai csekken - ebben az esetben 3 nap alatt hozzájutnak a pénzhez -, vagy a kincstáron keresztül - ez utóbbi esetben azonban 10-12 nap az átfutási ideje a pénz felhasználhatóságának. Ahhoz, hogy a hozzátartozótól érkező pénz csak telefonálásra legyen felhasználható, a feladónak erről nyilatkoznia kell a feladóvevény „közlemény” rovatában. Ellenkező esetben ugyanis a beérkezett pénzből az intézet levonhatja a fogvatartott esetleges tartozását. Az intézet parancsnoka a levonások teljesítésének jogszabályi alapja tekintetében bizonytalan volt, de a házirend 44. pontja tartalmazza ezt.
Három csomagvizsgáló berendezésük van. Ebből jelenleg 2 működőképes, de szükség lenne legalább három működőképesre. 
Az intézet parancsnoka jelezte, hogy a fogva tartottak körében legneuralgikusabb probléma valószínűleg a kapcsolattartás és az élelmezés. Legtöbbször a telefonálásra és az ellátásra panaszkodnak. A látogatófogadás általában hétköznapokon történik, azonban havonta 70-80 elítélt két alkalommal szombati napon is fogadhat látogatót. A személyzet a fogva tartottak időpontra vonatkozó kérésének lehetőség szerint igyekszik eleget tenni és rugalmasan kezeli a gyerekkorú látogató fogadás igényét is. Az intézet ezen kívül több szombati beszélőt nem tud biztosítani, a személyi állomány leterheltsége, túlmunkája, túl szolgálata miatt, melynek felső mértéke jogszabály által meghatározott. 
Az intézet I. objektumában a látogatófogadás gyakorisága és időtartama havi egy alkalommal 60 perc, a kábítószer-prevenciós körleten elhelyezettek esetében havi kettő alkalommal 60 perc. Jutalomból havonta további egy alkalommal fogadhatnak látogatót. A látogatófogadás ideje – jogszabály szerint – minimum 30 perc, azonban az intézet 60 percet biztosít, mely parancsnoki engedéllyel – különösen külföldi elítélt esetében vagy jutalmazásként – további 30 perccel hosszabbítható. Az intézet II. objektumában (előzetes ház) látogató fogadására havonta egy alkalommal egy óra időtartamban van lehetőség, de itt is lehetőség van a meghosszabbításra. Családi beszélőre is van lehetőség, tehát 18. életévét be nem töltött gyerekével is találkozhat az elítélt, melyet asztal mellett, erre rendszeresített családi látogatófogadó helyiségben biztosítanak (nem telefonon vagy plexiüvegen keresztül).
Étkezőhelyiség nincs, a fogvatartottak a zárkában étkeznek, és ugyanott mossák, szárítják saját ruháikat (főleg alsóneműt). Nincs minden zárkában a WC lefalazva és van, ahol még háromemeletes ágyak vannak, de azokat nem használják, viszont folyamatosan leszerelik. Az intézeti ruhák és ágyneműk tisztántartását az intézet végzi. Az intézetnek saját rabkonyhája van. A kóser étkezést nem tudják biztosítani, mivel a napi élelmiszer norma csak 400 Ft (pótlékkal átlagban 480 Ft). Biztosítják viszont a diétás és a mohamedán ételeket. A fogvatartottak szeretnek „spájzolni”, vagyis a rendelkezésükre álló büfében vásárolni. A választékra és az árra szoktak panaszkodni, szerintük az ár magasabb a bolti árnál. Ezt a parancsnok rosszhiszemű kifogásnak tartja, mivel a Metro Áruház áraihoz képest csak 22%-kal lehet magasabb a büfében az ár. Másfélév alatt egyébként a büfében 20-25%-os árcsökkentést tudtak elérni.
Az intézet iskolai oktatást biztosít, és különböző tanfolyamokat (hegesztő, faipari munkás) is szervez. 2009 szeptemberében általános iskolai képzésben 69, középfokú iskolai képzésben 68, felsőfokú iskolai képzésben 3, végül idegen nyelvoktatásban 124 elítélt vett részt. Az iskolakezdéshez minden felszerelést (könyvek, füzetek, írószerek) megvett az intézet a fogvatartottaknak. Az oktatást és a munkáltatást ugyanis előtérbe helyezi az intézet a szűk költségvetési lehetőségek ellenére. A tanuló elítéltek ösztöndíjban részesülnek.
Szabadidős tevékenység hasznos eltöltését szolgálják a szervezett sportfoglalkozások (kondicionáló terem, pingpongasztal). Az elítélt művelődési bázisa: a könyvtár, melynek állománya 22.000 könyv. A könyvtár szolgáltatása: kölcsönzés és olvasóterem. 450 fogvatartottat tartanak nyilván beiratkozott olvasóként.
Kreativitást, alkotómunkát biztosító lehetőségek: szakköri foglalkozások (pl. amatőr festészet), színjátszó csoport, zenekarok, ünnepi megemlékezések. Az intézet kb. 30 db televíziót tud biztosítani, de saját készüléket és elemes rádiót is bevihetnek az elítéltek a zárkába. 
Az intézetben a fogvatartottak részére biztosított az egészségügyi és fogászati alapellátás. 2009. első félévében 7048 fogvatartott vett részt orvosi rendelésen, 840 pedig fogászati ellátásban részesült. Több kialakított terület is van az intézetben szabadlevegőn tartózkodást biztosítva, de azt nem minden elítélt veszi rendszeresen (mindennap) igénybe.
A HSR körzetben elhelyezettek főzhetnek, egy kis konyharész van erre a célra kialakítva (hűtő, rezsó, mikrohullámú sütő). Van lehetőségük DVD film nézésére, kártyázásra. Ezek az elítéltek reményvesztettek, mely hullámokban mérhető. Csak napi célokat tűznek maguk elé, egyéni problémáik megoldására alakítanak ki alternatívákat. Jellemzőjük az agresszió veszély, mely megnyilvánulhat másokkal szemben, de önmagukkal szemben is. A nevelők azonban – a társadalmi értékek mentén – megpróbálnak egy értékrendet biztosítani nekik. Nemcsak munkáltatásuk (pl. gyufásdoboz hajtogatás egy kft. megbízásából) érdekében tesznek sokat, de más elfoglaltságuk érdekében is. Például: rajz terápiát dolgoztak ki számukra, állatterápiában vagy virágok gondozásában vesznek részt. Ezek a lehetőségek bizonyítják, hogy az elítéltek önmagukról is átalakítsák véleményüket a börtön évek során.
A fürdés hetente kétszer biztosított a kötelező egy helyett. Fegyelmi zárka és biztonsági elkülönítő van az intézetben. Ezek a vizsgálat idején üresek voltak. Az intézetben egy kápolna is található. Egy börtönlelkészt foglalkoztatnak főállásban. 12 felekezettel van kapcsolatuk.
Az intézet ellátásához, működtetéséhez szükséges fogvatartotti munkaerő a költségvetési munkáltatás keretein belül dolgozik, zömében a karbantartó részlegnél (házi műhely), az intézet konyháján, raktáraiban. Néhányan – borbély, könyvtáros, stúdiós, segédmunkás – az elhelyezési körleteken dolgoznak. A költségvetésnél foglalkoztatottak létszáma a helyszíni vizsgálat időpontjában 76 fő volt.
Az elítéltekkel, annak ellenére, hogy hosszúidős fogvatartottak, nincs több probléma, mint a rövid idejű szabadságvesztésre ítéltekkel. Általában 2-3 év alatt megszokják a saját rezsimjüket, alkalmazkodnak. Legjellemzőbb rájuk a házirend megsértése és tiltott tárgy birtoklása.
Az intézet helyben szerkesztett újságot is megjelentet, „Csillagtükör” címmel. Azt mintegy 90%-ban az elítéltek írják. Korábban a MATRA program keretében egy Holland büntető intézettel volt kapcsolatuk, ahonnan 2004-ben több mint 100 db számítógépet és televíziót kaptak. A közelmúltban több román bv. intézettel is kialakítottak kapcsolatot.
Az intézet társadalmi támogatottsága elfogadható. Ez tapasztalható az oktatás területén, de pl. a gázművek, a velük szemben fennálló több mint 10 millió Ft-os tartozásuk ellenére nem állította le a gázszolgáltatást. Volt viszont bejelentés nélküli áram kikapcsolás az intézet egyik szárnyában tartozásuk miatt. A város főleg az intézet dolgozóit a parkolásban támogatja. Városi pályázatot nem tudtak nyerni, ennek ellenére a jövőben is kihasználják e lehetőséget.

II. A személyi állomány állománytábla szerinti rendszeresített létszáma 502 fő, melyből 53 státusz a Nagyfa-Alföld Kft. dolgozója. A vizsgálat napján a tényleges létszám – intézet és kft. együttesen – 490 volt, ebből az intézet 438, a Kft. 52. Tehát a teljes feltöltöttséghez közeli az állapot. Mintegy egy éve létszámstop van a bv. szervezeten belül. Erre tekintettel a szegedi intézetben is van feltöltetlen státusz. A munkaközi egy óra pihenőidőt (6 óránként) azonban biztosítják az állománynak.
A parancsnok kb. másfél éve vette át az intézet vezetését. Azt megelőzően már több nagyobb intézetet vezetett (budapesti, kecskeméti intézetek). Így széles rálátása és összehasonlítási lehetősége van. A munkáját két parancsnokhelyettes segíti. Egy nevelőre kb. 50 elítélt jut. Az intézetnek 2 önálló pszichológusa és 1 szakpszichológusa van. A nevelők létszáma a vizsgált időszakban 19 volt. Az intézetben 1 osztályvezető orvos, 2 szakorvos, 1 orvos, valamint egy részmunkaidős orvos dolgozik. Más szervhez való áthelyezési kérelmet az intézetparancsnok pozitívan bírál el, de a hat hónapos visszatartási lehetőségtől nem tudnak eltekinteni. Általában a rendőrség állományába kérik áthelyezésüket a dolgozók, ott kiszámíthatóbb ugyanis a szolgálati időbeosztás és több a fizetés. Általában alulfizetett az állomány, de 45%-os pótlékemelést kaptak kb. másfélév alatt.
Szolgálati viszonyon kívüli jövedelemszerző tevékenység (mellékfoglalkozás) folytatására általában 2-5 (többnyire egészségügyi) dolgozó kér engedélyt. Az intézetparancsnok minden ilyen kérelmet támogat. 
Az állomány fegyelmi helyzete rosszabb, mint a teljes büntetés-végrehajtási állományon belüli átlag. Ennek oka az intézetben megkívánt magasabb zsinórmérték, más intézethez képest. A biztonsági szabályok betartása ugyanis – éppen az elítéltek összetételére tekintettel – fokozott követelmény. Korrupció nem jellemző az állományra, de előfordult. Egy dolgozó leszerelt emiatt.
A II. objektumban az állomány részére nincs rendszeresítve öltöző, a fogvatartottak közösségi helyiségeiben öltöznek. Az állomány részére külön büfé áll rendelkezésre, de az otthonról hozott ételt is megfelelő körülmények között el tudják fogyasztani. 

A vizsgálat megállapításai
Ahogy előzőekben utaltam rá, a Szegedi Fegyház és Börtönben már volt ombudsmani helyszíni vizsgálat. Annak egyik fontos megállapítása az volt, hogy a földszinti cellák vizesek, tartós emberi tartózkodásra nem alkalmasak, s ez sértette a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. Ezen kívül az akkor hatályban volt intézeti házirend sem felelt meg a jogállamiság elvének és az abból fakadó jogbiztonság követelményének, mivel nem tartalmazta a panaszok, kérelmek, bejelentések, illetve egyéb jogorvoslatok előterjesztésének rendjét, szükségleti cikkek vásárlása időpontját, módját, a fogvatartottak számára kijelölt közös helyiségek használatának szabályát, az intézet rendjét vétkesen megszegő fogvatartottal szemben alkalmazható fenyítési lehetőségeket. Nem volt külön házirendje, illetve napirendje a börtönfokozatúak, a fegyházfokozatúak és a gyógyító-nevelő csoport számára. A ma hatályos házirend megszüntette e hiányosságokat.
Az intézet földszinti helyiségeiben nem helyeznek el már fogvatartottakat, de azok használatát nem szüntették meg. Azokban jelenleg intézeti alkalmazottak dolgoznak annak ellenére, hogy azok nedvessége, emberi tartózkodásra való felújítása nem történt meg. Ez az állapot közvetlenül veszélyezteti az ott rendszeresen munkát végző büntetés-végrehajtási alkalmazottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. Az pedig, hogy a II. objektumban a fogvatartottak közösségi helyiségeiben öltöznek a dolgozók, nemcsak a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, hanem az egészséges környezethez és az emberi méltósághoz való jogukat is közvetlenül érinti.
A közel elmúlt tíz év alatt komoly lépések történtek a zárkák zsúfoltságának csökkentése érdekében. Az intézet telítettsége 120%-ra csökkent, a szakmai vélemények szerint azonban a szegedihez hasonló hosszú időtartamra, esetleg tényleges életfogytiglani büntetésre ítélt fogvatartottakat őrző intézményekben a 85%-os arány lenne az optimális. A HRS körzeten ez biztosított ugyan, de a legtöbb zárkában, ahol 6-8 fogvatartott tartózkodik, nem érvényesülnek a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 137. § (1) bekezdésében foglaltak, miszerint „A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltek esetén három négyzetméter, … mozgástér jusson.” Ennek figyelmen kívül hagyása pedig visszásságot okoz a pihenéshez és az egészséges környezethez való joggal összefüggésben, de közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak emberi méltóságát is.
Saját észlelésem volt, hogy a fogvatartottak a zárkában étkeznek, ugyanott mossák, szárítják saját ruháikat (főleg alsóneműiket), és nincs minden zárkában a WC lefalazva csak elfüggönyözve. Ez alkalmas az emberi méltóság és a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga közvetlen veszélyeztetésére.
Örvendetesnek tartom, hogy 70-80 elítélt két alkalommal szombati napon is fogadhat látogatót. E gyakorlat azért is megnyugtató számomra, mivel az OBH 3557/2008. számú jelentésemben rámutattam, hogy „az ünnepnapokon való látogatófogadás megtiltása egyébként semmilyen büntetőjogi célt nem szolgál, nincs köze sem a generális, sem a speciális prevencióhoz, hanem a büntetőjogi joghátrányhoz automatikusan kapcsolódó, magán- és családi életet korlátozó további hátrány, amely csorbítja az elítélt, valamint házastársa, illetve családja, vagy más kapcsolattartója (pl. védője) méltóságát, sőt a házasság és a család állam általi védelmének garantálását. Ilyen formán pedig sérül a jogállamiság elve, az emberi méltósághoz, valamint a házasság és a család védelméhez való jog, de az állam sem teljesíti objektív alapjogvédelmi kötelezettségét.” Ezért felkértem az igazságügyi és rendészeti minisztert, hogy vizsgálati megállapításaimat vegye figyelembe a büntetés-végrehajtási rendszer működésére vonatkozó szabályozás folyamatban lévő felülvizsgálatakor és gondoskodjon arról, hogy a várható új büntetés-végrehajtási kódexbe épüljön bele – akár főszabályként, akár jutalmazási lehetőségként – a látogató fogadás ünnepnapokra való kiterjesztése. A miniszter elismerte az elítéltek külvilággal való kapcsolattartási jogának kiemelt jelentőségét a későbbi társadalomba való beilleszkedésükre tekintettel, és azt is, hogy az ünnepnapokon való látogatófogadás lehetőségét nem szoríthatják háttérbe a büntetés-végrehajtás véges költségvetési, anyagi forrásai. Mindemellett a minisztérium támogatja azokat az országos parancsnoki intézkedéseket, melyek pozitív eredményt hozhatnak a fogvatartottak látogató fogadáshoz való joga egységes gyakorlatának kialakításában. Ilyen intézkedésnek tartom az országos parancsnok által, javaslatom alapján elrendelt vizsgálatot, melynek célja az elítéltek látogatófogadása gyakoriságának és időtartamának növelése. Előremutató elképzelés az is, miszerint lehetővé kívánják tenni a látogatás időpontjáról a hozzátartozó telefonon való értesítését, továbbá általánossá kívánják tenni az anyák napi, húsvéti és karácsonyi látogatási időpontokat. 
Az emberi jogok szempontjából ugyancsak megelégedéssel fogadtam, hogy a gyerekével is találkozhat az elítélt, melyet asztal mellett, erre rendszeresített családi látogatófogadó helyiségben biztosít az intézet. 
A fogvatartottak létszámához képest viszont nem tartom elegendőnek a két működő csomagvizsgáló berendezést. A javításra szoruló harmadik berendezés hiánya ugyanis közvetlenül veszélyeztetheti nemcsak az őrszemélyzet, de a fogvatartottak biztonságát, azon keresztül pedig az élethez, testi épséghez fűződő jogukat. 
A fogvatartottak letéti pénzéből levonható összegek tekintetében a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 161. §-a azt tartalmazza, hogy „Az elítélt munkadíjából és a letétjéből levonásnak, illetve végrehajtásnak csak az adó- és illeték jogszabályok, valamint a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) rendelkezései szerint van helye. Az elítélt munkadíjából az intézet levonja: a tartásra fordított költséghez való hozzájárulás napi összegét, a szükségleti cikkek vásárlására fordítható összeget, a szabadulás idejére kötelezően tartalékolandó összeget.” Jogszabály azonban nem szabályozza azt, hogy hogyan kell eljárnia az intézetnek, ha a fogvatartottnak érkező pénzküldeményt célzottan, a felhasználás jogcímét megjelölve adja fel a feladó, vagyis hogy köti-e az intézetet a pénzösszeg rendeltetésének közlése. Tekintettel arra, hogy az intézet házirendjének 44. pontja szerint a pénzküldemény „közlemény” rovatába való feladói feljegyzés a pénz felhasználhatóságát befolyásolja, a házirend szóban forgó pontja nem felel meg a vonatkozó előírásoknak, így az sérti a jogállamiság elvét és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, de felveti a fogvatartott tulajdonhoz való joga sérelmének közvetlen veszélyeztetettségét is. 
Szegeden kiemelkedő szakmai színvonalú munka folyik a rabok reszocializációja érdekében, az elítéltek elhelyezési körülményeinek és a dolgozók munkafeltételeinek javítására azonban több milliárd forintos infrastrukturális beruházásra lenne szükség. A fogvatartottak foglalkoztatottsága arányát kifejezetten jónak ítélem meg. Az egy nevelőre jutó elítélti létszám, a más bv. intézetekben tapasztaltakéhoz képest ugyancsak elfogadható. Pozitívan értékelem azt is, hogy az intézet parancsnoka több intézetet vezetett már, van összehasonlítási alapja a kisebb vagy nagyobb intézetek vezetési módszere megválasztásában.
Előnynek tartom ugyan, hogy az intézet eredetileg is büntetés-végrehajtási célra épült, de ellentmondásosnak vélem azt, hogy a város központi helyén (piactér) található. Erre annak ellenére rá kívántam mutatni, hogy tudom, építésekor e terület beépítettsége nem volt sűrű, elhelyezkedése nem befolyásolta rendeltetésszerű használatát. Úgy gondolom azonban, hogy mára olykor gondot okozhat nemcsak a városban lakóknak, hanem az oda látogatóknak is.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt alapvető jogokat érintő visszásságok orvoslása, jövőbeni megelőzése érdekében az alábbi intézkedéseket teszem: 
1. Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy valamennyi bv. intézetben vizsgáltassa meg az elítélt munkadíjából és a letétjéből történő levonások gyakorlatát, valamint a házirendek pénzküldeménnyel összefüggő előírásait, és ha azok - figyelembe véve a jelentésemben megállapítottakat is - nem felelnek meg a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 161. §-ában foglaltaknak, tegye meg a szükséges intézkedéseket az egységes és helyes gyakorlat kialakítására.
2. Ugyancsak az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján javaslom a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy dolgozzon ki intézkedési tervet a Szegedi Fegyház és Börtön földszintjén kialakított irodák felújítása, rendeltetésszerű használhatósága, emberi tartózkodásra való alkalmassága biztosítására, és kísérelje meg az anyagi fedezet biztosítását. Az intézkedési terv térjen ki a zárkákban található WC-k fallal való leválasztására és a nem működő csomagvizsgáló javítása elvégzésére is. A folyamatban lévő 70 millió forintos új öltöző létesítésére tekintettel ilyen irányú javaslattal nem élek, de felhívom a figyelmet a személyzet számára biztosítandó öltöző szükségességére, illetve garanciális jelentőségére.
3. Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Szegedi Fegyház és Börtön parancsnokánál, hogy vizsgálja meg mosó- és szárítóhelyiség kialakításának lehetőségét, hogy a fogvatartottak saját ruhaneműiket ne a zárkában, hanem kulturált körülmények között moshassák és száríthassák. 
Kérem továbbá az intézet parancsnokát, hogy a zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezett fogvatartotti létszám átcsoportosításával gondoskodjon arról, hogy minden elítélt számára biztosítsa az intézet a legalább hat köbméter légteret és a három négyzetméter mozgásteret.

Budapest, 2009. október 15.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.