Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 6389/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Varga Éva Csilla
A vizsgálat megindítása
A Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézetben fogva tartott panaszos 2009. május 5. napján kérelmet terjesztett elő büntetésének félbeszakítása iránt beteg hozzátartozójának meglátogatása céljából. 2009. július 2. napján korábbi kérelmét azzal egészítette ki, hogy korábbi lábszárcsonttörése miatt további műtétre lenne szüksége, ezért erre figyelemmel is kéri a félbeszakítás engedélyezését. Mindkét kérelem elbírálására 2009. július 21. napján került sor. Hivatalomhoz intézett beadványában az eljárás elhúzódását, valamint kérelmének elutasítását kifogásolta.
A panasz alapján a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja alapján vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás
A panasz alapján megkerestem a Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézet parancsnokát tájékoztatás kérése céljából. A kapott tájékoztatás, valamint a panaszos által becsatolt határozatok, kérelmek, orvosi iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg: A panaszos először 2008. szeptember 29. napján terjesztett elő kérelmet beteg édesanyja meglátogatása, valamint műtéti beavatkozás időpontjának egyeztetése céljából. A 4 nap időtartamú büntetés félbeszakításra 2008. november 24. és november 27. napja között sor került. Ezt követően 2008 decemberében és 2009 februárjában ugyanezen indokokkal ismételten kérelmet nyújtott be félbeszakítás iránt, mely kérelmek elutasításra kerültek. 
A fogvatartott 2009. május 5. napján ismételten kérelmet terjesztett elő 3 nap büntetés félbeszakítás engedélyezése iránt. A kérelem indokaként súlyos beteg édesanyjának meglátogatását jelölte meg. A kérelem benyújtását követően sor került a Nyírádi Polgármesteri Hivatal, valamint a Veszprém Megyei Igazságügyi Hivatal megkeresésére környezettanulmány készítése céljából. A fogvatartott 2009. július 2. napján újabb kérelmet terjesztett elő, amelyben a korábbi kérelmében foglaltakat fenntartva, újabb indokra, egy korábbi műtét során a lábában elhelyezett csavarok eltávolítására hivatkozva kérte a félbeszakítást. 
A Szombathelyi Országos Büntetés-végrehajtási Intézet parancsnoka a félbeszakítás iránti kérelmet 2009. július 21. napján elutasította. A határozat indokolása szerint az elítélt 2009. július 7. napján nyújtotta be kérelmét 3 nap tartalmú – intézet parancsnoki jogkörben elbírálandó – büntetés-félbeszakítás iránt, súlyos beteg édesanyjának meglátogatása, továbbá orvosi kezelés (műtét elvégzése) céljából. A parancsnok tájékoztatta a fogvatartottat, hogy a beteg hozzátartozó meglátogatása nem büntetés-félbeszakítási ok, súlyos beteg hozzátartozó meglátogatása iránt előterjesztett kérelem indokolt ilyen esetben. Az elvégzendő műtét vonatkozásában pedig azt a tájékoztatást adta, hogy amennyiben a beavatkozás indokolt, az előre egyeztetett időpont és a szükséges orvosi dokumentációk birtokában ismételten előterjeszthető a kérelem. 
A határozat ellen a fogvatartott panasszal élt, amelyet a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának biztonsági és fogvatartási helyettese elutasított. E határozat indokolása szerint a fogvatartott kérelmében súlyos beteg édesanyjának meglátogatása, valamint egy régebbi lábszársérülés kezeltetése céljából kérte a büntetése félbeszakítását. A szülő betegségének ténye valós a beszerzett orvosi igazolások és a környezettanulmányok alapján. A fogvatartott anyagában azonban nincs olyan adat, amely egy újabb műtéti beavatkozást indokolna. Mindezek alapján a parancsnok-helyettes a súlyos beteg hozzátartozó meglátogatását indokoltnak tartotta, a büntetést félbeszakítását azonban nem engedélyezte.

Érintett alkotmányos jogok
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." (Alkotmány 2. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok 
1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.)
6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól (R.)

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Obtv. 29. § (1) bekezdés d) pontja szerint a rendvédelmi szerv hatóságnak minősül. A büntetés-végrehajtási szervezetről szóló 1995. évi CVII. törvény 1.§ (1) bekezdése szerint a büntetés-végrehatási szervezet állami, fegyveres rendvédelmi szerv.

II. Az ügy érdeme tekintetében
Az R. 6.§ (5) bekezdése szerint a kérelmet, illetve a panaszt harminc napon belül – ha az ügy jellege szükségessé teszi, soron kívül – kell elbírálni, e határidő indokolt esetben harminc nappal meghosszabbítható. A kérelem, illetve a panasz elbírálásáról, valamint a határidő meghosszabbításáról a fogvatartottat tájékoztatni kell.
Az első büntetésfélbeszakítási kérelem tárgyában az érdemi döntést előkészítő eljárásban az intézet a határidő meghosszabbításáról a panaszost nem értesítette. A fogvatartott ugyanis nem vonta vissza a 2009. május 5. napján benyújtott kérelmét, csupán annak indokait egészítette ki a 2009. július 7. napján előterjesztett kérelmében. Ez nemcsak a fogvatartott által becsatolt kérelmekből, hanem az intézet parancsnokának határozatából is egyértelműen kiderül. A 30 napos ügyintézési határidő azonban az újabb kérelem benyújtása előtt már jóval korábban eltelt. 
Az Alkotmánybíróság több határozatában elvi éllel szögezte le, hogy a jogállam legfontosabb eleme a jogbiztonság [75/1995. (XII. 21.) AB határozat, 9/1992. (I. 30.) AB határozat]. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy nemcsak a jog egésze, de annak egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. 
A határidők a jogilag szabályozott eljárások olyan elemei, amelyek általában az eljárások, ezen belül különösen egyes eljárási cselekmények lefolytatása, illetőleg bizonyos jogosultságok gyakorlása vagy kötelezettségek teljesítése ésszerű időn belül való befejezését írják elő; megakadályozzák az eljárások parttalanná válását, ugyanakkor biztosítják – többek között – az alapjogok gyakorlásának lehetőségét. (23/2005. (VI. 17.) AB határozat)
Az Alkotmánybíróság megállapítása szerint a jogállamiság elvéből folyó alapvető követelmény, hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket (56/1991. (XI. 8.) AB határozat, ABH 1991, 454., 456.). 
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog (315/E/2003. AB határozat).
Az Alkotmánybíróság a tisztességes eljáráshoz való jog lényegéről kialakított álláspontját elvi jelentőséggel a 6/1998. (III. 11.) AB határozatban foglalta össze. Eszerint a tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság a határozatban utalt arra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. (6/1998. (III. 11.) AB határozat, 14/2004. (V. 7.) AB határozat)
Az ombudsman következetes gyakorlata szerint a tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének fogalmi körébe tartozik a jogszabályok méltánytalan alkalmazása. 
A fentiek alapján megállapítottam, hogy az első kérelem elbírálásának elhúzódása visszásságot okozott a fogvatartott tisztességes eljáráshoz, valamint a jogbiztonsághoz való jogával összefüggésben. 
Jelen ügyben megállapított visszásság orvosolhatatlanságára tekintettel kezdeményezéssel nem élek, de kérem az intézet parancsnokát, hogy a jövőben fordítson fokozottabb figyelmet a határidők betartására és az eljárás elhúzódása esetén a fogvatartottak értesítésére.
Az egészségügyi indokkal benyújtott újabb kérelem elutasítása vonatkozásában megállapítottam, hogy az intézet parancsnoka határozatában tájékoztatta a fogvatartottat, hogy a műtét előre egyeztetett időpontjának közlése esetén és a szükséges orvosi dokumentációk birtokában ismételten benyújtható a félbeszakítási kérelem. Az intézet parancsnoka a fogvatartott számára korábban időpont egyeztetése céljából engedélyezett 2 nap időtartamú büntetés félbeszakítást, ennek ellenére az egyeztetett időpontról 2009 júliusában beadott kérelmében nem nyilatkozott. 
Mivel a szükséges adatokat a panaszos fogvatartott nem közölte, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, figyelemmel arra is, hogy a félbeszakítás engedélyezése az intézet parancsnokának mérlegelési jogkörébe tartozó kérdés. 

Budapest, 2009. december 21.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.