Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 5616/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos apa átmeneti nevelésben élő gyermeke kapcsolattartása ügyében kérte a segítségemet. A panaszos a korábban illetékes Budapest Főváros X. Kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivataltól (kőbányai gyámhivatal) ez év májusában kérte a gyermekével való hétvégi és nyári kapcsolattartás szabályozását. A gyermek lakóhelyének megváltozása miatt Budapest XVIII. kerület Pestszentimre-Pestszentlőrinc Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala (gyámhivatal) vált illetékessé. A panaszos sérelmezte, hogy panasza hivatalomhoz való benyújtásáig (2009. augusztus 4.) kérelméről érdemi döntés nem született.
Az ügy teljes körű feltárása érdekében a gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem.

Az érintett alkotmányos jog
– A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog "A Magyar Köztárság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1)]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
1992. évi XXIII. törvény a köztisztviselők jogállásáról (Ktv)
149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyár.)
132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet)
(A vizsgálatban alkalmazott jogszabályi rendelkezéseket a jelentés melléklete tartalmazza.)

A megállapított tényállás
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján a következő tényállás rögzíthető. A panaszos átmeneti nevelésben élő gyermekével való folyamatos kapcsolattartását a kőbányai gyámhivatal K/177/34/2008/XV. számú, 2008. december 16-án kelt határozatával szabályozta. Eszerint a panaszos gyermekével kéthetente a gyermekotthon területén találkozhat. A panaszos a hétvégi és nyári szünidőre az elvitel jogát magában foglaló kapcsolattartás szabályozása tárgyában benyújtott kérelmét – melyet a gyermekkel kialakítandó szorosabb kapcsolat kialakításával indokolt – a kőbányai gyámhivatal 2009. május 11-én iktatta. Az átmeneti nevelésben élő gyermek lakcímének változása a kérelem benyújtásakor folyamatban volt. A lakcímváltozást követően – 2009. június 10-ei keltezéssel a kőbányai gyámhivatal az iratokat áttette a XVIII. kerületi gyámhivatalhoz. Az áttételig a kapcsolattartás szabályozása tárgyában a kőbányai gyámhivatal eljárási cselekményt nem végzett. Az iratanyagot a XVIII. kerületi Gyámhivatal 2009. július 3-án iktatta.
A hivatalvezető tájékoztatatása szerint ezt követően a hivatalban ügyintéző váltás, majd – minden ügyintézőt érintő – két hét közigazgatási szünet volt.
A panaszos augusztus 5-én idézés nélkül megjelent a gyámhivatalban és kérte, hogy augusztus 21-23-a között gyermekét magával vihesse a gyermekotthonból. Az ügyintéző még aznap rövid úton – faxon – kérte a gyermek gyámjának javaslatát, továbbá a kapcsolattatás színhelye szerint illetékes társhatóságtól környezettanulmányt kért. A gyámhivatal a 20/1296/6 számú, 2009. augusztus 7-én kelt határozatával a panaszos által kért időben és helyen engedélyezte a kapcsolattartást.
A panaszos szeptember 4-én ismét idézés nélkül jelent meg a gyámhivatalban és kérte a szünidőre vonatkozó kapcsolattartás szabályozását. A gyámhivatal szeptember 14-én a gyermek gyámjától, szeptember 21-én a Fővárosi Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálattól (szakszolgálat) kért javaslatot. A gyám javaslata még a kérelem napján megérkezett A kapcsolattartás szabályozása tárgyában az eljárás Jelentésem írásba foglalásakor folyamatban volt.

A vizsgálat megállapításai
1. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Tekintettel arra, hogy a gyámhivatal az Obtv. 29. § (1) a) pontja szerinti közigazgatási feladatot ellátó szerv, így eljárásának vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján egyértelműen ombudsmani hatáskörbe tartozik. 

2. Az érintett alkotmányos jog tekintetében
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság több határozatában rámutatott, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam (…) kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság tehát nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények. [9/1992. (I. 30.) AB határozat]
Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. [75/1995. (XI. 21.) AB határozat]
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatban a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. A döntés szerint az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. A közigazgatási eljárás nem nélkülözheti a kötelező ügyintézési határidőket.
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 1. § (2) bekezdése alapelvi szinten rögzíti, hogy a közigazgatási hatóság a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatásköre gyakorlása során a szakszerűség, az egyszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelményeinek megfelelően köteles eljárni. A Ket. 4. § (1) szerint az ügyfeleket megilleti a tisztességes ügyintézéshez való jog. 
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatban az 57. § (1) bekezdésébe foglalt független és pártatlan bírósághoz való jog, illetve a 2. § (1) bekezdéséből eredő eljárási garanciák védelmének egymásra vonatkoztatásából tartalmilag levezetett alkotmányos alapjog [315/E/2003. AB határozat].
Az Alkotmánybíróság a tisztességes eljáráshoz való jog lényegéről kialakított álláspontját elvi jelentőséggel a 6/1998. (III. 11.) AB határozatban foglalta össze. Eszerint a tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság eljárásában azonban csupán a tisztességes eljárás megkövetelte általános ismérvek megállapítására van lehetőség. Az Alkotmánybíróság a határozatban utalt arra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. [6/1998. (III. 11.) AB határozat, 14/2004. (V. 7.) AB határozat]

3. Az ügy érdeme tekintetében
Megállapítottam, hogy a panaszos 2009 májusában – a hétvégi, illetve nyári kapcsolattartás szabályozása tárgyában – benyújtott kérelmekor a gyermek édesanyjának lakóhelye szerinti kőbányai gyámhivatal volt az eljárásra illetékes. A Gyár. 23. § (3) bekezdése alapján az átmeneti nevelésbe vett gyermek esetében gyámhivatal illetékessége mindaddig fennáll, ameddig a gyermek lakóhelye nem változik meg. A hatósági eljárás – egyebek mellett – az ügyfél kérelmére indul [Ket. 29. § (1) bek.] Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezése napján, illetve az eljárás hivatalból történő megindításának napján kezdődik. Az érdemi határozatot az ügyintézési határidő megkezdésétől számított harminc napon belül kell meghozni. [Ket. 33 § (1) és (5) bek.] 
Megállapítottam, hogy a panaszos kérelmének benyújtásakor eljárásra illetékes kőbányai gyámhivatal a kapcsolattartás szabályozása tárgyában az eljárást nem indította meg, javaslatot sem a gyermek gyámjától, sem szakszolgálattól nem kért. Az ügyintézési határidő gyakorlatilag lejárt mire a gyermek lakcímváltása miatt az iratokat megküldte az eljárásra illetékessé váló gyámhivatalnak. 
Minderre figyelemmel megállapítottam, hogy a kőbányai gyámhivatal mulasztása visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való jogával összefüggésben.
A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján nem állapítható meg, hogy a kőbányai gyámhivatal a 2009. június 10-én levelét és a gyermek iratanyagát mikor postázta, mi volt a XVIII. kerületi gyámhivatalnál a késedelmes érkeztetés oka. Minderre tekintettel alapvető joggal összefüggő visszásság megállapításra sincs lehetőségem.
Megállapítottam, hogy a panaszos 2009 májusában benyújtott kérelmével kapcsolatban az ügyintézés a XVIII. kerületi gyámhivatalnál csak a panaszos 2009. augusztus 5-i személyes megjelenését követően kezdődött meg. Tény, hogy augusztus hónapban a panaszos az általa kértek szerint élhetett kapcsolattartási jogával. A beadvány alapján azonban valószínűsíthető, hogy a panaszos a nyári szünetben ezt megelőzően is szerette volna elvinni gyermekét, erre azonban érdemi döntés hiányában nem volt lehetősége.
A késedelmesen megkezdett ügyintézést a hivatalvezető ügyintézőváltással, továbbá a közigazgatási szünettel indokolta. A Ktv. 41/A. § (9) bekezdése szerint a Kormány a központi államigazgatási szervekre, azok területi és helyi szerveire nézve igazgatási területenként az adott évre rendeletben megállapíthatja azt az időszakot (igazgatási szünet), amely alatt a szabadságot ki kell adni, illetve ki kell venni. A közigazgatási szerv vezetője, a Kormány által megállapított igazgatási szünet időtartamán belül, az egyes szervezeti egységek esetében eltérő időszakban, illetve időtartamban határozhatja meg a szabadság kiadását, illetve kivételét. A képviselő-testület – a Kormány ajánlásának figyelembevételével - igazgatási szünetet rendelhet el. A Ket 33. § (3) bekezdése sorolja fel azokat az eljárási cselekményeket, amelyek nem számítanak be az ügyintézési határidőbe. Az idézett jogszabályhely szerint az ügyintézési határidőbe nem számít be:
 – a hatásköri vagy illetékességi vita egyeztetésének, illetve az eljáró hatóság kijelölésének időtartama;
– a nemzetközi jogsegélyeljárás időtartama, ideértve a magyar külképviseleti hatóságtól kért jogsegély időtartamát is;
– a hiánypótlásra, illetve a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő;
– a szakhatóság eljárásának időtartama
– az eljárás felfüggesztésének időtartama;
– a 70. § (1) bekezdésében szabályozott eljárás időtartama
– elektronikus ügyintézés esetén a 163. § szerinti üzemzavar időtartama;
– a kérelem, a határozat és egyéb irat hiteles fordításához szükséges idő.
A Ket hatályos szabályozása szerint tehát az eljárási határidőt az igazgatási szünet nem szakítja meg.
Megállapítottam azt is, hogy a hétvégekre vonatkozó kapcsolattartás szabályozása tárgyában a gyámhivatal eljárási cselekményeit csak az apa szeptemberi ismételt kérelme alapján kezdte meg.
A Csjt. a Gyermekjogi Egyezménnyel összhangban deklarálja a gyermek kapcsolattartási jogát. A Gyvt. – többek között – az átmeneti nevelésbe vett gyermek jogaként nevesíti személyes kapcsolatai ápolását. A kapcsolattartás célja a gyermek és a kapcsolattartásra jogosult közötti családi kapcsolatot fenntartsa, továbbá, hogy a kapcsolattartásra jogosult szülő a gyermek nevelését, fejlődését folyamatosan figyelemmel kísérje, tőle telhetően segítse. A gyermekvédelmi szakellátásban élő gyermekek esetében különös jelentősége van a szülővel való minél szorosabb, személyes kapcsolattartásnak, hiszen a cél a gyermek családi környezetbe való visszatérésének elősegítése.
Összességében megállapítottam, hogy a gyámhivatal késedelmesen megkezdett eljárása, valamint az érdemi döntés hiánya visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljárással, továbbá a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető védelemhez és gondoskodáshoz való jogával összefüggésben.

Intézkedéseim
Figyelemmel arra, hogy az alapvető jogokkal kapcsolatos visszásság az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára is visszavezethető, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az Obtv. 25.§-a alapján javasolom az önkormányzati miniszternek, hogy kezdeményezze a Kormánynál a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 33. § (3) bekezdésének a köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 41/A. § (9) bekezdésében foglaltaknak megfelelő kiegészítését.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján Budapest X. Kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala és Budapest XVIII. kerület Pestszentimre-Pestszentlőrinc Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala vezetőjénél kezdeményezem, hogy a jövőben – annak garanciális jelentőségére tekintettel – fordítsanak fokozott figyelmet a Ket. eljárási szabályainak (eljárás megindítása, ügyintézési határidők) betartására. 
A XVIII. kerület gyámhivatalának vezetőjét a kapcsolattartás szabályozása tárgyában született érdemi döntésről való tájékoztatásra kérem.

Budapest, 2009. november 5.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
9. cikk 3. Az Egyezményben részes államok tiszteletben tartják a mindkét szülőjétől vagy ezek egyikétől külön élő gyermeknek azt a jogát, hogy személyes kapcsolatot és közvetlen érintkezést tarthasson fenn mindkét szülőjével, kivéve, ha ez a gyermek mindenek felett álló érdekeivel ellenkezik.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról
92. § (1) A gyermeknek joga, hogy különélő szülőjével személyes és közvetlen kapcsolatot tartson fenn. A gyermekétől különélő szülő joga és kötelessége, hogy gyermekével kapcsolatot tartson fenn, vele rendszeresen érintkezzen (a kapcsolattartás joga). A gyermeket nevelő szülő vagy más személy köteles a zavartalan kapcsolattartást biztosítani.

A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (Gyvt.)
9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy… g) támogatást kapjon gondozójától, törvényes képviselőjétől családi környezetébe való visszatéréséhez, i) személyes kapcsolatait ápolhassa…

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
1. § (1) A közigazgatási hatóság az eljárása során köteles megtartani és másokkal is megtartatni a jogszabályok rendelkezéseit. Hatáskörét a jogszabályokban előírt célok megvalósítása érdekében, mérlegelési és méltányossági jogkörét a jogalkotó által meghatározott szempontok figyelembevételével és az adott ügy egyedi sajátosságaira tekintettel gyakorolja.
(2) A közigazgatási hatóság a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatásköre gyakorlása során a szakszerűség, az egyszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelményeinek megfelelően köteles eljárni.
4. § (1) Az ügyfeleket megilleti a tisztességes ügyintézéshez, a jogszabályokban meghatározott határidőben hozott döntéshez való jog és az eljárás során az anyanyelv használatának joga.
29. § (1) A hatósági eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára, más hatóság kezdeményezésére, külön jogszabályban meghatározott panaszra (a továbbiakban együtt: kérelem) vagy hivatalból indul meg.
(3) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, az eljárás megindításáról a) a hivatalból indult eljárásban az ismert ügyfelet az eljárás megindításától, b) a kérelemre indult eljárásban az ismert ellenérdekű, illetve érintett ügyfelet a kérelem beérkezésétől számított öt napon belül értesíteni kell.
(5) Az értesítésnek tartalmaznia kell:  a) az ügy tárgyát, iktatási számát, az eljárás megindításának napját és az adott ügyfajtára irányadó ügyintézési határidőt, az ügyintéző nevét és hivatali elérhetőségét,
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(3) Az ügyintézési határidőbe nem számít be: a) a hatásköri vagy illetékességi vita egyeztetésének, illetve az eljáró hatóság kijelölésének időtartama, b) a nemzetközi jogsegélyeljárás időtartama, ideértve a magyar külképviseleti hatóságtól kért jogsegély időtartamát is, c) a hiánypótlásra, illetve a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő, d) a szakhatóság eljárásának időtartama, e) az eljárás felfüggesztésének időtartama, f) a 70. § (1) bekezdésében szabályozott eljárás időtartama, g) elektronikus ügyintézés esetén a 163. § szerinti üzemzavar időtartama, h) a kérelem, a határozat és egyéb irat hiteles fordításához szükséges idő.
(5) Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezése napján, illetve az eljárás hivatalból történő megindításának napján kezdődik. Ezt a szabályt kell alkalmazni azokban az esetekben is, amikor a magyar hatóság eljárásának megindításához szükséges kérelmet nem magyar hatóságnál lehet benyújtani.
70. § (1) Ha a hatóság az ügyfélnek az eljárás megindításáról való értesítését mellőzte, és az ügyben bizonyítási eljárást folytatott le, annak befejezésétől számított öt napon belül értesíti az ügyfelet, hogy az - az iratokba való betekintés szabályai figyelembevételével - megismerhesse a bizonyítékokat, azokra öt napon belül észrevételt tehessen, élni tudjon nyilatkozattételi jogával, és további bizonyításra irányuló indítványt terjeszthessen elő.
163. § (1) A hatóság és az ügyfél folyamatban levő elektronikus kapcsolattartása során a hatóság ellenőrzése alatt álló informatikai rendszerben bekövetkező a) átmeneti üzemzavar esetén a hatóság az ügyfelet elektronikus levélben - az üzemzavar kezdő és megszűnési időpontjának megjelölésével - az üzemzavar elhárítását követő huszonnégy órán belül tájékoztatja az üzemzavar tényéről, b) tartós - legalább öt napon át tartó - üzemzavar esetén a hatóság legkésőbb az üzemzavar ötödik napját követő első munkanapon az ügyfelet az üzemzavar tényéről és kezdő időpontjáról könyvelt postai küldeményben értesíti és tájékoztatja arról, hogy az ügyintézésre a hagyományos (írásbeli) eljárási módot lehet alkalmazni.
(2) Ha a hatóság informatikai rendszerének tartós vagy átmeneti meghibásodása, illetve egyéb technikai ok miatt nem volt képes elektronikus dokumentumot fogadni, a hatóság az erről szóló tájékoztatással egyidejűleg az ügyfelet a szükséges eljárási cselekmény megismétlésére hívja fel.
(3) Az átmeneti üzemzavar időtartamát, illetve a tartós üzemzavar esetén az üzemzavar kezdő időpontjától az értesítésnek az ügyfél részére történő kézbesítéséig tartó időszakot a határidők számítása szempontjából figyelmen kívül kell hagyni. A tartós üzemzavar elhárítása után ennek tényéről az ügyfelet a hatóság elektronikus úton értesíti.
(4) Amennyiben az ügyfél az elektronikus kapcsolattartáshoz az általa igénybe vett, nem saját ellenőrzése alatt álló informatikai rendszer üzemzavara miatt eljárási határnapot, határidőt mulaszt, úgy a 66. § szerinti igazolási kérelem benyújtásának van helye.

1992. évi XXIII. törvény a köztisztviselők jogállásáról (Ktv)
41/A. § (9) A Kormány a központi államigazgatási szervekre, azok területi és helyi szerveire nézve igazgatási területenként az adott évre rendeletben megállapíthatja azt az időszakot (igazgatási szünet), amely alatt a szabadságot ki kell adni, illetve ki kell venni. A közigazgatási szerv vezetője, a Kormány által megállapított igazgatási szünet időtartamán belül, az egyes szervezeti egységek esetében eltérő időszakban, illetve időtartamban határozhatja meg a szabadság kiadását, illetve kivételét. A képviselő-testület - a Kormány ajánlásának figyelembevételével - igazgatási szünetet rendelhet el. Az ilyen módon kiadott, illetve kivett szabadság nem haladhatja meg a köztisztviselő adott évre megállapított alapszabadságának a háromötödét.

149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
27. § (1) A kapcsolattartás célja, hogy a) a gyermek és a 28. § (1) bekezdése szerinti kapcsolattartásra jogosult személyek (a továbbiakban: kapcsolattartásra jogosult) közötti családi kapcsolatot fenntartsa, továbbá b) a kapcsolattartásra jogosult szülő a gyermek nevelését, fejlődését folyamatosan figyelemmel kísérje, tőle telhetően segítse.
(2) A kapcsolattartás formái a folyamatos és az időszakos kapcsolattartás.
(3) A folyamatos kapcsolattartás magában foglalja a) a gyermekkel a gyermek szokásos tartózkodási helyén való személyes találkozást (meglátogatás), b) a gyermeknek a szokásos tartózkodási helyéről rendszeresen, meghatározott időtartamra - a visszaadás kötelezettségével történő – elvitelét…
28. § (1) A gyermekkel való kapcsolattartásra mind a szülő, mind a nagyszülő, mind a nagykorú testvér, továbbá - ha a szülő és a nagyszülő nem él, illetőleg a kapcsolattartásban tartósan akadályozva van, vagy kapcsolattartási jogát önhibájából nem gyakorolja - a gyermek szülőjének testvére, valamint szülőjének házastársa is jogosult.
29. § (1) A gyámhivatal vita esetében a kapcsolattartást bármelyik fél kérelmére szabályozza, illetve újraszabályozza, kivéve, ha a szülő és a gyermek kapcsolattartásának megállapítása a Csjt. 92. §-ának (5) bekezdése szerint a bíróság hatáskörébe tartozik. A kapcsolattartásról a gyámhivatal, illetve a bíróság a gyermek korának, egészségi állapotának, életkörülményeinek, a felek személyes körülményeinek, valamint az ítélőképessége birtokában levő gyermek véleményének figyelembevételével rendelkezik.

331/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről (Gyár.)
4. § A városi gyámhivatal …..f) dönt az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek kapcsolattartásáról….
23. § (3) Ha a gyermeket átmeneti nevelésbe vették, a városi gyámhivatal illetékessége mindaddig fennáll, ameddig a gyermek lakóhelye nem változik meg. Ha a gyermek lakóhelye megváltozik, a városi gyámhivatal illetékességét a gyermek lakóhelye határozza meg.

132/2008. (V. 14.) Korm. rendelet az önkormányzati miniszter feladat- és hatásköréről
1. § Az önkormányzati miniszter (a továbbiakban: miniszter) a Kormány a) helyi önkormányzatokért,….i) közigazgatás-szervezésért…
2. § A miniszter az e rendeletben és más jogszabályokban, valamint a Kormány határozataiban meghatározott feladatkörében….b) előkészíti a törvények és a kormányrendeletek tervezeteit,… e) közreműködik a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályainak előkészítésében, gondoskodik az általános eljárásjogi szabályozás hatályosulásának vizsgálatáról….

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (NM rendelet)
139. § (1) A szakszolgálat a gyámhivatal megkeresésére, a gyermekvédelmi nyilvántartás megfelelő adatlapját kitöltve elkészíti - a szülő, a gyermek, valamint a gondozási hely, illetve a gyermek lakóhelye szerinti gyermekjóléti szolgálat családgondozója és a hivatásos gyám bevonásával - a gyermek további életútjának alakítására vonatkozó célkitűzéseket és a szükséges intézkedéseket magában foglaló egyéni elhelyezési tervet.
(3) A tervben meg kell határozni a) a gondozott gyermek és a szülő kapcsolattartására vonatkozó elvárásokat és a kapcsolattartást segítő szolgáltatásokat,