Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az AJB 5363/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos 2007 februárjában született gyermeke családi jogállásának rendezése ügyében kérte a segítségemet. A gyermek a panaszos egy német állampolgárságú férfival való kapcsolatából született, aki teljes hatályú apai nyilatkozatot nem tett, az anya tudomása szerint visszaköltözött Németországba.
A panaszos kérte, hogy Szeged Megyei Jogú Város Gyámhivatala rendeljen ki eseti gondnokot gyermek családi jogállása tárgyában megindítandó per lefolytatásához. Sérelmezte, hogy a gyámhivatal az eljárást azzal az indokkal zárta le, hogy attól eredmény nem várható. A panaszos megalázónak érzi, hogy a gyermek 3. életévének betöltését követően a gyermek képzelt apjaként „saját dédapját” anyakönyvezzék.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
Az ügy teljes körű feltárása érdekében a gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem.

Az érintett alkotmányos jog
– A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog "A Magyar Köztárság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)

A megállapított tényállás
A panaszos 2008. április 9-én idézés nélkül megjelent a gyámhivatalban és előadta, hogy a gyermek apja – többszöri ígérete ellenére – teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatot nem tett. A panaszos megadta a férfi általa ismert két németországi lakcímét, informálta az ügyintézőt arról, hogy a férfi Magyarországon szokott dolgozni, itteni tartózkodási helyét azonban nem ismeri. Kérte az apaság megállapítása tárgyában a per megindítását. 
A gyámhivatal 2008. április 28-án Szeged Megyei Jogú Város Okmányirodájától adatszolgáltatást kért az apaként megnevezett férfi lakó-, illetve tartózkodási helyéről.
A panaszos az ügyintézővel való előzetes egyeztetés után május 19-én ismét megjelent a gyámhivatalban, és közölte, hogy a korábban megjelölt két lakcím közül a férfi valószínűsíthetően melyiken tartózkodik, tanúmeghallgatásokat indítványozott. A panaszos június elején kérte a gyámhivatalt, hogy a férfi számára a hivatalos iratokat a levelében közölt címre küldjék. A gyámhivatal a panaszos által megnevezett tanúkat meghallgatta, majd az iratok német nyelvre fordítására felkérte az Országos Fordító és Fordításhitelesítő Zrt-t. 
A gyámhivatal – tekintettel arra, hogy a jogsérelem teljesítésében érintett hatóság általa nem volt ismert – a hivatalos fordítást szeptember 1-jén megküldte a Dél-alföldi Regionális Közigazgatási (államigazgatási) Hivatal Szociális és Gyámhivatalának (szociális és gyámhivatal).
A szociális és gyámhivatal állásfoglalást kért a Szociális és Munkaügyi Minisztériumtól, a szaktárca intézkedési jogkörre vonatkozó válaszát október 1-jén továbbította az első fokú hatóságnak. A gyámhivatal az iratokat megküldte a német hatóságnak, az iratok átvételére vonatkozó visszaigazolását november 19-én érkeztette. A német hatóság válaszát, miszerint a férfit nem tudták meghallgatni, a gyámhatóság 2009. február 3-án iktatta, majd a panaszost a gyámhivatalban való megjelenésre kérte. A panaszos február 18-án a gyámhivatalban megjelent és a német hatóság válaszának ismeretében az eljárás megszüntetését kérte. A gyámhivatal 652-4/2009. számú, 2009. augusztus 24-én kelt végzésével az eljárást megszüntette.
A gyámhivatal vezetője a késedelmet az ügyintéző sürgősebben elintéző feladataival indokolta, egyúttal tájékoztatott arról, hogy a hivatal valamennyi ügyintézőjének figyelmét felhívta az eljárási határidők maradéktalan betartására.

A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Tekintettel arra, hogy a gyámhivatal az Obtv. 29. § (1) a) pontja szerinti közigazgatási feladatot ellátó szerv, így eljárásának vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik.
A közigazgatási szerv ügyintézési határideje a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezése napján, illetve az eljárás hivatalból történő megindításának napján kezdődik. [Ket. 33.§ (5). bek.] Az érdemi határozatot az ügyintézési határidő megkezdésétől számított harminc napon belül kell meghozni. [Ket. 33.§ (1). bek.] Megállapítottam, hogy a gyámhivatal első eljárási cselekményét a panaszos kérelmének iktatását követő közel három hét múlva kezdte meg, a panaszos által megnevezett tanúkat meghallgatta, az iratok hiteles fordításáról intézkedett. A Ket. vonatkozó rendelkezése szerint a kérelem, a határozat és egyéb irat hiteles fordításához szükséges idő az ügyintézési határidőbe nem számít be. [Ket. 33. § (3)/h.] A Ket 27. § (3) bekezdése alapján a nemzetközi jogsegélyügyben érintett magyar és külföldi (nemzetközi) hatóság – ha jogszabály vagy nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik – közvetlenül érintkezik egymással. Ha azonban a magyar hatóság előtt nem ismert, hogy a jogsegélykérelem teljesítése az érintett külföldi állam melyik hatóságának hatáskörébe tartozik, a kérelmet felügyeleti szervén keresztül a külpolitikáért felelős miniszterhez kell eljuttatnia. Megállapítottam, hogy az iratok hiteles fordításának felügyeleti szervhez való továbbítása, majd a német hatóság közvetlen megkeresése a vonatkozó jogszabálynak megfelelt. A nemzetközi jogsegélyeljárás időtartama az ügyintézési határidőbe ugyancsak nem számít bele [Ket. 33. § (3)/b]. Minderre tekintettel a gyámhivatal eljárása a panaszos ez februárjában történt meghallgatásáig nem tekinthető késedelmesnek. Az eljárást azonban a hatóság – a panaszos kérelmére – csak fél év múlva szüntette meg.
Megállapítom, hogy a jelentős késedelemmel meghozott döntés visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljárással összefüggésben. (72/1995. (XII.15.) Ab. hat., 6/1998. (III.11.) AB. hat., 14/2004. (V.17.) AB hat.)
A gyermek státuszának megállapításával kapcsolatban a következőket kell megjegyezni. A családjogi törvény vonatkozó rendelkezése értelmében, ha a gyermek családi jogállása 3. életéve betöltéséig rendezetlen a gyámhivatalnak intézkednie kell képzelt apa bejegyzéséről. Az anyát az eljárás során meg kell hallgatni. Az anya meghallgatásakor, illetőleg kérelméről a gyámhivatalnak jegyzőkönyvet kell felvennie és lehetőleg vele egyetértésben kell megállapítania a képzelt apa adatait. A Csjt 41. § (2) bekezdése szerint az apa családi nevéül, az anya legközelebbi ismert anyai ági férfi felmenőjének családi nevét kell megállapítani. Az anya kérelmére azonban a gyámhatóság az apa családi nevéül megállapíthatja az anya családi nevét, vagy az anya által megjelölt más családi nevet. A választott név azonban más jogos érdekét nem sértheti, és nem lehet sérelmes a gyermekre. A jogintézmény célja azon esetleges diszkriminációs hatások elhárítása, amelyek a nem házasságból született gyermekeket e tényhez fűződően érhetik.

Intézkedéseim
Az OBH 2870/2008., az OBH 5710/2008, az OBH 5914/2008., továbbá az OBH 1019/2009. számú jelentéseimben a gyámhivatal késedelmes eljárásaiból erdő alapvető joggal összefüggő visszásságot megállapítottam, annak kiküszöbölése érdekében kezdeményezéssel, ajánlással éltem. Minderre, továbbá arra is figyelemmel, hogy a hivatkozott számú jelentéseimben adott válaszaiban a Dél-alföldi Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala vezetője is jelezte az ügyintézők túlterheltségét, az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján Szeged Megyei Jogú Város jegyzőjét felkérem, mérje fel a gyámhivatal ügyforgalmát, ügyintézőinek leterheltségét, annak eredményéhez képest tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 2009. november 5.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
1. § (1) A közigazgatási hatóság az eljárása során köteles megtartani és másokkal is megtartatni a jogszabályok rendelkezéseit. Hatáskörét a jogszabályokban előírt célok megvalósítása érdekében, mérlegelési és méltányossági jogkörét a jogalkotó által meghatározott szempontok figyelembevételével és az adott ügy egyedi sajátosságaira tekintettel gyakorolja.
(2) A közigazgatási hatóság a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatásköre gyakorlása során a szakszerűség, az egyszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelményeinek megfelelően köteles eljárni.
4. § (1) Az ügyfeleket megilleti a tisztességes ügyintézéshez, a jogszabályokban meghatározott határidőben hozott döntéshez való jog és az eljárás során az anyanyelv használatának joga.
31. § (1) A hatóság az eljárást végzéssel megszünteti, ha c) az eljárás kérelemre indult és az ügyfél az érdemi határozat jogerőre emelkedése előtt kérelmét visszavonta, kivéve ha az eljárás hivatalból is megindítható, és a hatóság az eljárást hivatalból folytatja, vagy ha az eljárásban több kérelmező vesz részt, és nem mindegyikük vonta vissza kérelmét,
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) Kiskorú ügyfél esetében, továbbá ha életveszéllyel vagy súlyos kárral fenyegető helyzet elhárítása indokolja, vagy ha a közbiztonság érdekében egyébként szükséges, az érdemi határozatot soron kívül kell meghozni.
(3) Az ügyintézési határidőbe nem számít be: a) a hatásköri vagy illetékességi vita egyeztetésének, illetve az eljáró hatóság kijelölésének időtartama,
b) a nemzetközi jogsegélyeljárás időtartama, ideértve a magyar külképviseleti hatóságtól kért jogsegély időtartamát is, c) a hiánypótlásra, illetve a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő, d) a szakhatóság eljárásának időtartama, e) az eljárás felfüggesztésének időtartama, f) a 70. § (1) bekezdésében szabályozott eljárás időtartama, g) elektronikus ügyintézés esetén a 163. § szerinti üzemzavar időtartama, h) a kérelem, a határozat és egyéb irat hiteles fordításához szükséges idő.
(5) Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezése napján, illetve az eljárás hivatalból történő megindításának napján kezdődik. Ezt a szabályt kell alkalmazni azokban az esetekben is, amikor a magyar hatóság eljárásának megindításához szükséges kérelmet nem magyar hatóságnál lehet benyújtani.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
41. § (1) Ha a gyermek mindkét szülője ismeretlen, születése után nyomban, ha pedig apjának kiléte nem állapítható meg, az anya kérelmére bármikor, egyébként pedig a gyermek harmadik életévének betöltése után hivatalból kell intézkedni az iránt, hogy a születési anyakönyvbe a gyermek szülőiként, illetőleg apjaként képzelt személyt jegyezzenek be. Az intézkedésre a gyámhatóság hivatott.
(2) Ilyen esetben az apa családi nevéül, ha az anya ismert, az anya legközelebbi ismert anyai ági férfi felmenőjének családi nevét kell megállapítani. Az anya kérelmére azonban a gyámhatóság az apa családi nevéül megállapíthatja a) az anya családi nevét, b) az anya által megjelölt más családi nevet, feltéve, hogy az más jogos érdekét nem sérti.
(3) Nem állapítható meg olyan családi név, amely a gyermekre sérelmes.
(4) A gyámhatóság az egyéb személyi adatokat - mások jogos érdekeinek sérelme nélkül - belátása szerint állapítja meg.

149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
60. § A gyámhivatal a születési anyakönyvbe apa adatai nélkül bejegyzett gyermek részére képzelt személyt állapít meg apaként
a) a gyermek harmadik életévének betöltéséig az anya kérelmére bármikor,
b) a gyermek harmadik életévének betöltése után hivatalból,
feltéve, hogy az apaság megállapítása iránt nincs per folyamatban, illetve nincs eljárás folyamatban a gyermek örökbefogadásának engedélyezése iránt.
61. § (1) Az anya meghallgatásakor, illetőleg kérelméről a gyámhivatal jegyzőkönyvet vesz fel és lehetőleg vele egyetértésben állapítja meg a képzelt személy
a) családi és utónevét,
b) születési helyét és évét, hónapját, napját, (a továbbiakban: születési helyét és idejét),
c) lakóhelyét.
(2) Ha az anya nem hallgatható meg - ismeretlen helyen tartózkodik, vagy meghallgatása céljából a szabályszerű idézésre nem jelenik meg - a gyámhivatal belátása szerint állapítja meg a szükséges adatokat.
(3) A képzelt apa családi nevének meghatározásánál a gyámhivatal a Csjt. 41. §-ának (2)-(3) bekezdése alapján jár el.
(4) Nem állapítható meg családi névként annak a férfinak a neve, akinek az apasága megállapítása iránt per volt folyamatban és a keresetet a bíróság jogerős ítéletével elutasította.