Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3835/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Somosi György
Az eljárás megindítása
A panaszos azt sérelmezte, hogy a Magyar Postához 2009. március 6-án benyújtott kártérítési igényére nem kapott választ.
Tekintettel arra, hogy a panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, és az ebből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja, vizsgálatot indítottam.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (3) bekezdése alapján a panasz vizsgálatára kértem a posta vezérigazgatóját.

A megállapított tényállás
A panaszos 2009. január 21-én tudakozódást nyújtott be az általa 2008. december 23-án feladott ajánlott levéllel kapcsolatban, annak eredményéről azonban címváltozás miatt a posta nem tudta értesíteni. A küldemény a címzetthez nem érkezett meg, ezért 2009. március 6-án 800 ezer Ft. összegű kártérítési igényt terjesztett elő.
A Posta arról értesített, hogy a kárigénnyel kapcsolatban 2009. március 28-án kelt levélben tájékoztatták a panaszost és intézkedtek a jogszabály alapján járó kártérítési összeg kiutalása iránt. A levél kézbesítése nem járt eredménnyel, mert a panaszos új lakcímét hiányosan adta meg és a többlakásos címen a neve sehol sem szerepelt. Az összeg kézbesítési kísérletekor a postai alkalmazott a lépcsőházban találkozott a panaszossal és a hosszabb ideje ott lakó lányával, akik ekkor az összeget átvették. A korábban kézbesíteni próbált tájékoztató levelet a kártérítési összeg átvételének tényére és az azzal szembeni kifogás hiányára tekintettel nem küldték ki ismét, arról a megkeresésem alapján intézkedtek.

Érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
A Magyar Posta Zrt-t mint egyetemes postai szolgáltatót közszolgáltatást végző szervnek tekintem.
Az ajánlott szolgáltatás igénybe vételével a küldemény feladásának ténye igazolható. Az értékes küldeményeket célszerű értéknyilvánítással feladni, mert ilyenkor a postai szolgáltatót a feladó által a feladáskor meghatározott összeg erejéig kártérítési felelősség terheli.
Ha egyetemes postai szolgáltatás keretében a könyvelt küldemény megsemmisül, teljesen vagy részlegesen elvész vagy megsérül, a szolgáltató kártérítési átalányt köteles fizetni. A küldemény megsemmisülése vagy teljes elveszése esetén a fizetendő kártérítési átalány összege a szolgáltatásért fizetendő díj tizenötszöröse. Ebben az esetben a szolgáltató köteles a szolgáltatásért fizetett díjat is visszafizetni. A Posta általános szerződési feltételei szerint, amennyiben az ügyfél nem ért egyet a kiutalt kártérítés összegével, a küldemény feladásától számított tizenötödik naptól kezdődően egyéves jogvesztő határidőn belül jogorvoslatért bírósághoz fordulhat.
A szolgáltató válaszának megérkezését követően a panaszos lakcímének változásáról értesítő levelében peres eljárásról tett említést. Az Obtv. 17. § (5) bekezdése kizárja az országgyűlési biztos vizsgálati lehetőségét mindazokban az ügyekben, amelyekben bírósági eljárás indult, vagy amelyben jogerős bírósági határozat született.
A kártérítési igény bejelentésére szolgáló formanyomtatvány áttekintésekor észleltem, hogy azon az alábbi szöveg szerepel: „A Hírközlési törvény 23. § értelmében a küldemény elvesztése, illetve a 255/2001. (XII. 18.) Korm. rend. 17. § előírásainak eleget téve a távirat-szolgáltatási szerződés megszegése esetén a kártérítésre jogosultat 3900 Ft. (az összeg kézzel beírva) kártérítési átalány összeg illeti meg.” Bár a nyomtatvány nem nevezi meg pontosan, a hírközlésről szóló 2001. évi XL. törvényre történik utalás, mert e jogszabály 23. §-a rendelkezik a postai szolgáltatások teljesítéséért való felelősségről. A szóban forgó törvényt az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény hatályon kívül helyezte és 2004. január 1-je óta hatálytalan. A 255/2001. (XII. 18.) Korm. rendelet szintén hatálytalan, 2004. augusztus 28-tól.
A kártérítési felelősség szabályai a postáról szóló, 2004. január 1-jétől hatályos 2003. évi CI. törvényben találhatók. Elvárható, hogy a jogszabályi háttér változását a szolgáltató formanyomtatványain is kövesse. Nem fogadható el, ha évekkel a jogszabályok hatályon kívül helyezése után is azokat tünteti fel egy nyomtatvány. A Posta központi ügyfélszolgálatától arról értesültem, hogy jelenleg is ezt a dokumentumot alkalmazzák, de folyamatban van az új típusú, a hatályos jogszabályokra utaló változat elkészítése.

Intézkedésem
Alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítok meg, de az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felkérem a Posta vezérigazgatóját, hogy gondoskodjon a hatályos jogszabályokra hivatkozó formanyomtatvány mielőbbi alkalmazásáról.

Budapest, 2009. június 17.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.