Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3734/2009. számú ügyben

Előadók: dr. Zemplényi Adrienne
dr. Bene Beáta
dr. Bíró Sára
dr. Juhász Zoltán
dr. Kovács Orsolya
dr. Seres Péter
dr. Zeller Judit
Az eljárás megindulása
A sztrájkhoz való jog, mint Alkotmányban biztosított alapjog érvényesülése, illetve a gyakorlatban való kimunkálása érdekében átfogó programot, a kérdés valamennyi releváns szempontját feltáró projektet indítottam. Eljárásom során az eddigiekben azt vizsgáltam, hogy a közszolgáltatók, illetve a közszolgáltatás megrendelői a sztrájk során hogyan tesznek eleget az állampolgárok, mint a szolgáltatás igénybe vevői felé fennálló tájékoztatási kötelezettségüknek (OBH 2533/2008), illetve miként biztosítják számukra a még elégséges szolgáltatás igénybe vételének lehetőségét (OBH-5649/2007). A tájékoztatási kötelezettséggel kapcsolatos jelentésemben megfogalmazott ajánlásomban – egyebek mellett – kezdeményeztem a közszolgáltatás biztosításáért felelős szervek vezetőinél, hogy a sztrájk esetére vonatkozó tájékoztatási kötelezettség, annak formája, valamint azok a jogi lehetőségek, amelyek a tájékoztatás elmaradása esetén a közszolgáltatás igénybe vevőit megilletik, legyen része a közlekedési közszolgáltatók üzletszabályzatának.
A Vasúti Dolgozók Szabad Szakszervezete (továbbiakban: VDSZSZ) által, 2009. május 8-ra meghirdetett sztrájk kapcsán azt vizsgáltam, hogy a MÁV-START Zrt. mint a helyközi vonatközlekedésért felelős közszolgáltató, hogyan tesz eleget a hivatkozott jelentésekben megfogalmazott ombudsmani ajánlásoknak, azaz az állampolgárok felé fennálló tájékoztatási kötelezettségének és a még elégséges szolgáltatás biztosításának.

A megállapított tényállás
I. Az utóvizsgálat keretében, a vizsgálatban részt vevő munkatársaim a sztrájkot megelőző napon, 2009. május 7-én délután, helyszíni szemlét tartottak a kiemelt, központi pályaudvarokon (Déli -, Keleti-, Nyugati pályaudvar). Ellenőrizték, hogy az utazóközönség tájékoztatásra szolgáló táblákon szerepel-e és ha igen, milyen információ a másnapi sztrájkról, a közlekedő vonatokról, az esetleges helyettesítő szolgáltatásokról. Emellett tájékozódtak a forgalmi ügyeleten is azzal kapcsolatban, hogy a sztrájk ideje alatt mikor, milyen vonatok közlekednek, s azokról az állampolgárok milyen módon tájékozódhatnak. Az állomáson működő tájékoztatási rendszerelemek helyszíni ellenőrzése mellett megvizsgálták azt is, hogy a közszolgáltató milyen más fórumon értesítette az utazni kívánókat a sztrájkról és az azzal kapcsolatos tudnivalókról.
A Déli pályaudvaron az utazóközönség számára jól látható módon, több helyen is kifüggesztették a „Hasznos információk a 2009. május 8-i sztrájk idejére” feliratú transzparenst. A hirdetmény tájékoztatást adott a vasúti bérletek és a Start Klub kártya elfogadásáról a Volán társaságok, illetve a BKV járatain, az előre megváltott menetjegyek visszatérítéséről, a közlekedő vonatok igénybevételéről, illetve az információs szolgálatról. Feltüntették továbbá a MÁVDIREKT belföldről és külföldről hívható telefonszámait /06 (40) 494949; +36 (1) 3719449/; illetve a MÁV – START elektronikus elérhetőségeit informácio@mav-start.hu; www.mav-start.hu is. A több jegypénztárnál és az ügyfélszolgálati pultoknál is megtalálható plakát szövege felhívta a utazni szándékozók figyelmét, kísérjék figyelemmel a honlapon található sztrájk percről percre rovatot, illetve, hogy az utazás megkezdése előtt, az aktuális helyzetről kérjenek tájékoztatás a MÁVDIREKT telefonos ügyfélszolgálatán.
Az egyetlen működő információs ablaknál legalább 10-15 fő állt sorban, akik kérdéseikre udvarias tájékoztatást kaptak. Arra a konkrét kérdésre azonban, hogy a sztrájk ideje alatt, a reggeli órákban hogyan lehet majd eljutni a Déli pályaudvarról Érd –alsóra, érdemi választ nem tudtak adni. Azzal kapcsolatban sem tudtak informálni, hogy a sztrájk miatt nem közlekedő járatok helyett biztosítanak-e, s ha igen, milyen típusú helyettesítő szolgáltatást (például buszjáratot). Az ügyfélszolgálat tájékoztatása szerint még azt sem tudták pontosan, hogy ezen a pályaudvaron valóban lesz-e sztrájk. Tudomásuk szerint az elégséges szolgáltatás biztosításáról nem született még megállapodás.
A Keleti pályaudvaron, a sztrájk esetén szükséges tudnivalókról írásbeli tájékoztató anyagokat, táblákat vagy feliratokat sem a vágányoknál, sem az aluljáróban lévő pénztáraknál és a szintén ott elhelyezkedő információs ablaknál nem helyeztek el. Csupán a pályaudvar félreeső helyén lévő pénztár mellett volt kiragasztva egy A/4-es formátumú „Hasznos információk a 2009. május 8-i sztrájk idejére” feliratú plakát. A helyettesítő szolgáltatásként „beállított” vonatpótló buszokról azonban táblázatos formában elkészített tájékoztatót ragasztottak ki az említett felszíni pénztárnál, valamint az aluljáróban lévő információs pultnál. 
Az információs ablaknál munkatársam, utasként kérve tájékoztatást a május 8-án reggel, a sztrájk idején közlekedő vonatokról, az ott dolgozó MÁV alkalmazott udvarias felvilágosítást adott. Ennek lényege azonban az volt, hogy – tekintettel a megállapodás hiányára a még elégséges szolgáltatással kapcsolatban –, nem tud tájékoztatást adni arról, hogy mely vonatok fognak indulni, és melyek nem. Konkrét cél megadása után a pótló buszok menetrendje alapján adott tájékoztatást a MÁV által beállított és igénybe vehető helyettesítő buszjáratról. Egyes vonalakon azonban – például a szolnoki vonalon, ahol a pótló busz ismeretlen okból nem közlekedett Szolnokig – a VOLÁN menetrend szerint közlekedő buszjáratának igénybe vételét, illetve – ha erre lehetőség van – az utazás elhalasztását javasolta.
A Nyugati pályaudvaron vizsgálatot végző munkatársaim nagyméretű vagy feltűnő színű, figyelemfelhívó, tájékoztató táblák vagy feliratot a pályaudvar területén nem találtak. A központi elektronikus információs táblán sem szerepelt a másnapi sztrájkra figyelmeztető, tájékoztató szöveg. Információs anyagként a többi pályaudvaron is megtalálható, A/3-as méretű fekete-fehér plakát (Hasznos információk…) szolgált, amelyet a pályaudvar több különböző pontján (falon, ajtókon, egyéb információ céljára szolgáló táblákon) ragasztottak ki. Az információs ablaknál azonban a plakát nem volt megtalálható. A falragasz számos, a sztrájk szempontjából releváns információt tartalmazott, ám nem adott pontos tájékoztatást arról, hogy a vonatok pótlására a MÁV-START Zrt. által bérelt autóbuszok pontosan hogyan és milyen menetrend alapján közlekednek.
Az információs ablaknál munkatársaim szintén utasként kértek szóbeli tájékoztatást. A kérdés egyrészt a sztrájkra vonatkozó általános információra (megtudható-e már most bármilyen információ arról, hogy másnap hogyan közlekednek a vonatok), másrészt konkrét úti cél elérhetőségére (hogyan juthatnak be a munkavállalók Cegléd állomásról másnap reggel Budapestre) vonatkozott. A szolgálatot teljesítő MÁV alkalmazott mindkét kérdésre azt a választ adta, hogy nem tud tájékoztatást adni, melynek oka, hogy maguk sem kaptak információt a következő nap lehetséges menetrendjéről. Megoldásként javasolta a MÁV-START honlapjáról való tájékozódást, amelyre – tudomása szerint – május 8-án reggel folyamatosan felkerülnek majd a vonatok közlekedéséről szóló információk.
II. 2009. május 8-án reggel munkatársaim ismét helyszíni ellenőrzést tartottak a kiemelt, központi pályaudvarokon. Az előző naphoz hasonlóan áttekintették, hogy van-e és ha igen, milyen szintű az utas tájékoztatás az állomásokon. Ennek keretében ismételten tájékozódtak az információs ablaknál és a tájékoztatásra szolgáló táblánál. A forgalmi ügyeletestől felvilágosítást kértek azzal kapcsolatban, hogy reggel 6 órától kezdődően hány vonat indult és érkezett az adott állomásra – különös tekintettel az agglomerációból érkezőkre –, annak vizsgálata érdekében, hogy az onnan munkába, iskolába járó állampolgárok jogai nem sérültek-e aránytalanul. Lehetőség szerint a helyszínen arról is tájékozódtak, hogy a MÁV milyen egyéb intézkedéseket tett az utasok megfelelő tájékoztatása érdekében, illetve azok milyen egyéb, helyettesítő szolgáltatást vehettek igénybe.
A Déli pályaudvaron a sztrájkról szóló tájékoztatás (Hasznos információk a sztrájk idejére) a pályaudvar épületének bejáratánál, az információs helyeken és minden jegypénztári ablaknál megtalálható volt. A pályaudvar területére kihelyeztek egy mobil információs pultot, ahol az utazni kívánók tájékozódhattak. (Sajnos azonban az ott lévő alkalmazottak semmilyen idegen nyelven nem tudtak érdemi tájékoztatást adni.) A jegypénztárak mellett az utasok rendelkezésére állt egy telefonkészülék, amelyről ingyenesen hívást kezdeményezhettek a MÁV telefonos információs részlegéhez (egy utas használta is az ott tartózkodásunk ideje alatt). Az elektronikus tájékoztatási rendszer folyamatosan jelezte a pályaudvarról induló és az oda érkező vonatokat. A beérkező vonatok, a kiírás időpontjának megfelelően, időben érkeztek, míg a vizsgálat időtartama alatt induló vonat negyedórás késéssel indult.
Az információs ablaknál a vizsgálatot végző kérdésére, amely szerint Győrbe szeretne meghatározott vonattal utazni, arról tájékoztatták, hogy a vonat nem indul, csak Komáromig lehet eljutni. Alternatív lehetőségről, azaz hogy milyen más módon utazhat oda, nem tudták tájékoztatni.
A forgalmi ügyeletes tiszt és a pályaudvar műszaki és üzemeltetési koordinátora által adott tájékoztatás szerint, „a Déli pályaudvar 0.00 órától 6.00 óráig a sztrájk miatt vonatot nem indított és nem fogadott, ezen időközben a vonatok a Kelenföldi pályaudvarig közlekedtek. Reggel 6.00 órától a nappali szolgálat felvette a munkát és irányonként és óránként egy-egy vonat indult. A helyszíni vizsgálat időpontjában (9 óra) az elővárosi forgalom teljes helyreállítását tervezték.”
Annak érdekében, hogy az utasokat mielőbb, pontosan tudják tájékoztatni, az utasokkal kapcsolatba kerülő vasutas dolgozók rádiótelefonos összeköttetésben voltak egymással, amelyen keresztül rendszeresen tájékoztatást kaptak az időközbeni fejleményekről, arról például, hogy egy adott vonat elindult-e az állomásról, s várhatóan mikor érkezik a Déli pályaudvarra. Tájékoztatása szerint az egyes budapesti pályaudvarok között is folyamatos az információ csere. Régiónként 1-2 óránként frissítették a rendelkezésükre álló adatokat, amelyet a munkatársaik rendelkezésére bocsátottak.
A helyettesítő szolgáltatással kapcsolatban elmondta, hogy a vonatok közlekedésének hiányában, Iváncsa és a Déli pályaudvar között vonatpótló buszok közlekedtek, amelyek a sztrájk ide alatt elfogadták a MÁV bérleteket is. 
A Keleti pályaudvaron, az utasok tájékoztatása érdekében számos, jól látható helyen ki volt függesztve a hasznos információkat tartalmazó tájékoztató plakát. A pályaudvar központi bejáratával szemben, – az elektronikus tábla alatt – mobil információs pultot helyeztek el. Az információs pultnál dolgozó hölgy a vonatok indulásával/érkezésével kapcsolatban arról tájékoztatott, hogy az állomás a sztrájk kezdete óta nem fogadott és nem indított vonatokat. Így a vonatok helyett, a helyettesítő szolgáltatást biztosító buszjáratokról tudott felvilágosítást adni. (A/4-es formátumban több „nyomtatvány” volt elhelyezve a pulton, amelyek a célállomásokra induló buszjáratok indulási időpontját tartalmazták.) A „kieső” – belföldre közlekedő – vonatok helyett buszjáratok indultak annak érdekében, hogy az utasokat elszállítsák. Arról azonban a hölgy nem tudott tájékoztatást adni, hogy ezek a buszok vissza, Budapestre hogyan, mikor közlekednek. Tájékoztatása szerint erről az adott helységben (célállomáson) tudnak információt adni.
Az információs ablaknál a vizsgálat megkezdésekor két pult üzemelt, de a jelentős létszámú – főleg külföldi – tájékoztatásra váró utas miatt, a harmadik pultnál is megkezdték a tájékoztatást. A munkatársak kedvesek, türelmesek, segítőkészek voltak. Sajnos angolul csak egyikük beszélt, ami a külföldi (francia, olasz, kínai) utasok tájékoztatását nehezítette. Mivel az állomás éjfél óta nem fogadott vonatokat, ezért a nemzetközi járatokat már a határnál megállították. A délután 13 óra 10-kor, Bécsbe induló vonaton kívül egyik nemzetközi járat sem indult el. Igyekeztek más megoldást találni – másik pályaudvarról a határig közlekedő vonatokat – annak érdekében, hogy az utasok még aznap el tudjanak utazni, de ez elég nehézkesnek bizonyult. A tájékoztatást kérők folyamatosan jöttek, a helyiség folyamatosan tele volt utazni szándékozókkal.
A forgalmi irodán az ügyeletes tiszt szintén arról tájékoztatott, hogy – bár náluk mindenki felvette a munkát és senki sem sztrájkol –, a sztrájk ideje alatt az állomás nem indít és nem fogad vonatokat. Arra a kérdésünkre, hogy előre miért nem teszik fel a honlapra, vagy az üresen álló központi információs táblára, hogy mely vonatok közlekednek, azt a választ kaptuk, hogy miután nem tudják, hogy melyik műszakban ki fog sztrájkolni, ezért előre nem tudnak kalkulálni azzal, hogy melyik vonat fog közlekedni. Ráadásul, ha még fel is veszi a munkát a munkavállaló, „menet közben” – azaz a munkaideje alatt bármikor –, még mindig dönthet úgy, hogy sztrájkba lép és abbahagyja a munkát, ezért egyáltalán nem tudnak előre tervezni a vonatok közlekedésével kapcsolatban. Éppen ezért fél óránként megkapják az aktuális forgalmi adatokat, helyzetképet arról, hogy mely vonatok közlekednek. Ezt az adott műszaknak továbbítják.
A Nyugati pályaudvaron az előző napon már kihelyezett tájékoztató plakátok mellett, a központi elektronikus információs táblán is szerepelt a sztrájk ténye, valamint annak pontos időtartama (0.00-18.00) is. Az érkező vonatokról tájékoztató táblarész azonban üresen állt, azaz semmilyen információt nem adott arról, hogy mikor, milyen irányból érkezhet vonat. Az induló vonatokról tájékoztató táblarészen – ott tartózkodásunk alatt – három szerelvény indulása szerepelt. Ezek a vonatok azonban még kb. 40-45 perccel az indulásként feltüntetett időpont után is a pályaudvaron várakoztak. Bizonyos idő elteltével a táblára felkerült az induló szerelvények késésének ténye, azonban továbbra sem volt információ arról, hogy várhatóan mikor indulnak el. Egyéb írásbeli útmutatás nem állt rendelkezésre. A pályaudvar bejárata mellett, jól észlelhető helyen mobil információs pultot helyeztek el, ahol egyszerre két alkalmazott teljesített szolgálatot. Közülük az egyik jól beszélt angolul, így a külföldi utasok részére is tudott angol nyelvű felvilágosítást adni. Az ombudsman munkatársai ismételten egyszerű utasként kértek információt, először általános kérdésben, majd konkrét járatra rákérdezve. Az alkalmazottak igen segítőkészek és udvariasak voltak, ám tényleges tájékoztatást nem tudtak adni. Közölték, hogy ők is csupán azt az információt tudják az utasoknak közvetíteni, ami a központi táblán látható. Egyéb telefonos vagy más módon történő központi tájékoztatást ők sem kaptak. Az érkező vonatok tekintetében teljes volt az információhiány, a standnál szolgálatot teljesítők még az aktuálisan befutó szerelvényekről sem tudták, hogy az honnan érkezett. Erről a hangosbemondó sem közölt semmit és az elektronikus tábla sem jelezte. Konkrét érkező vonatra rákérdezve azt a választ adták, hogy nem tudják, hogy éppen hol tartózkodik, próbáljunk meg kapcsolatba lépni valakivel, aki a vonaton utazik, mert tőle kaphatunk biztos értesülést a vonat pontos helyéről. Az egyes állomások közötti információáramlás hiányos volt, még a Nyugati pályaudvart közvetlenül megelőző megállóból sem érkezett értesítés arról, ha adott szerelvény elindult a Nyugati felé. Konkrét induló vonatra rákérdezve az alkalmazottak szintén nem tudtak információt adni, ennél jelentősebb hiányosság azonban, hogy csak külön kérdésre tájékoztattak a vonatpótló buszok indulásának tényéről, ám ezek menetrendje tekintetében továbbra sem adtak útmutatást. Utóbb az interneten végzett ellenőrzés arra is fényt derített, hogy a buszokról adott tájékoztatás nem volt pontos, az alkalmazott ugyanis azt állította, hogy nem megy busz arra az általunk megkérdezett településre, míg a MÁV-START honlap szerint abban a viszonylatban pótlóbusz közlekedett.
Az információs ablaknál a munkatársak konkrét vonattal kapcsolatban kértek információt. A MÁV alkalmazott több telefonhívás után azt közölte, hogy nem tud tájékoztatást adni, mivel nem kapott megfelelő, konkrét felvilágosítást. Azt javasolta, hogy érdeklődjünk a kihelyezett információs pultnál.

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
A jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog; 
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Az állam alapvető jogvédelmi kötelezettsége
8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége
A véleménynyilvánításhoz és a közérdekű adatok megismeréséhez való jog
61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.
A szabad mozgáshoz való jog – a közlekedés szabadsága
58. § (1) Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén – törvényben meghatározott esetek kivételével – megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is.

Megállapításaim
Ahogyan azt az OBH 2533/2008 számú jelentésemben már kifejtettem, „a sztrájkkal kapcsolatos minden releváns információ, tény (a sztrájk bejelentése, kezdete, időtartama, a sztrájk során nyújtandó szolgáltatás, annak mértéke, stb.) közérdekű adat, amelyet a közfeladatot ellátó szervnek haladéktalanul nyilvánosságra kell hoznia. A közérdekű adatok nyilvánossága, megismerhetősége ugyanis előkérdése és feltétele lehet több alapjog – így a szabad közlekedéshez való jog – gyakorolhatóságának is.” [A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 2. §-a szerint: „E törvény alkalmazása során:
4. közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől;”]
A MÁV-START Zrt. Üzletszabályzatának 8. §-a szerint : „A vasúttársaság köteles az utasokat jogaikról, kötelezettségeikről, különösen az esetleges forgalmi zavarokról tájékoztatni… A vasúttársaság a közlekedő vonatok érkezési, indulási és tartózkodási idejéről, továbbá a vonat kimaradásáról és késéséről a kiszolgáló személyzet, illetőleg az állomási tájékoztatási rendszer útján folyamatos tájékoztatást nyújt.”
A 2009. május 8-i sztrájk előre bejelentett, országos kiterjedésű sztrájk volt. (A sztrájkot eredetileg – a VDSZSZ által 2009. április 14-én tett bejelentés szerint – április 30-án 0 órától 18.00-ig kívánták megtartani. Tekintettel azonban arra, hogy a középiskolai ballagási ünnepségeket aznap (április 30-án) tartották, ezért több szülői és középiskolai szervezet, egyesület is megkereste a VDSZSZ-t. Arra kérték, hogy a ballagás zavartalan lebonyolítása érdekében a tervezett napon ne tartsanak sztrájkot. Ezért döntöttek a sztrájk elhalasztása és május 8-án történő megtartása mellett.) A MÁV-START Zrt-nek tehát volt lehetősége, ideje arra, hogy a sztrájkra felkészüljön, a sztrájkot megelőző és a sztrájk időtartama alatt nyújtandó tájékoztatást megszervezze. 
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a sztrájk időpontját megelőző napokban (május 7-én) a MÁV-START Zrt. honlapján (www.mav-start.hu) előzetes tájékoztató jelent meg, amely az utazni kívánók számára ismertette azokat az intézkedéseket, amelyeket a MÁV-START Zrt. tett az utazás megkönnyítése érdekében. Ilyen volt például a vasúti bérletek és a Start Klub kártya elfogadása a Volán társaságok, illetve a BKV járatain, az előre megváltott menetjegyek visszatérítésének lehetősége, a MÁVDIREKT információs központ vonala a 06-40-49-49-49-es telefonszámon, amely percről percre tájékoztatást adott a vonatok indulásáról, érkezéséről. Ugyanez a tájékoztatás volt kihelyezve „Hasznos információk a 2009. május 8-i sztrájk idejére” címmel, nyomtatott plakát formátumban az egyes pályaudvarokon a pénztáraknál, az információs pultoknál illetve esetenként egyéb jól látható helyeken. Ez a hirdetmény nagyban megkönnyítette az utasok általános tájékozódását, azonban nem adott – nem is adhatott – választ az egyes konkrét úticélok kapcsán felmerülő kérdésekre.
Ezzel kapcsolatban a következőket állapítottam meg:
1. A sztrájkot megelőző napon egyik pályaudvaron sem tudtak tájékoztatást adni arról, hogy lesz-e vonatközlekedés a sztrájk ideje alatt, s ha igen milyen irányokban és milyen indulási időpontokban. Az az utas tehát (munkavállaló, tanuló, érettségiző, turista, stb), aki másnap utazni kívánt, nem tudott előre tervezni azzal kapcsolatban, hogy a sztrájk időtartama alatt vonattal (bármely időpontban) eljuthat-e az általa elérni kívánt úticélba. Ennek oka, hogy a felek között (MÁV-START Zrt. – VDSZSZ) nem született megállapodás az elégséges szolgáltatás biztosításáról.
2. A sztrájk napján minden egyes – általam vizsgált – pályaudvaron eltérő volt a tájékoztatás színvonala. 
A Keleti pályaudvaron csupán arról adtak információt, hogy 0 órától nem indítottak és nem fogadtak vonatokat, ezért a nemzetközi járatokat már a határnál, a belföldről érkező vonatokat pedig a Keletit megelőző állomáson megállították és „visszafordították”. Arról azonban nem sikerült felvilágosítást kapnunk, hogy ezekről, a Keletit megelőző állomásokról (pl: Rákos, Kőbánya, Kelenföld) hogyan – hová, milyen időpontokban – közlekedtek a vonatok, s az adott állomás milyen módon lett volna megközelíthető. Adott esetben ugyanis ezekről az állomásokról is kezdeményezhető lett volna az utazás, így nem kellett volna annak elhalasztása mellett dönteni.
A Nyugati pályaudvaron annak ellenére, hogy érkeztek és indultak is vonatok, azokról – sem a központi kijelző táblán, sem az információs pultnál – semmilyen szakszerű, pontos információt nem tudtak adni. Bár a vonatok nagy része – ha nem is menetrendszerűen, de – közlekedett, a tájékozódni kívánó utas érdemi információt a pályaudvaron szolgálatot teljesítőktől nem kaphatott. 
A Déli pályaudvaron ezzel szemben számos, a tájékoztatást megkönnyítő eszközt alkalmaztak annak érdekében, hogy az utasokat megfelelően informálják. A szolgálatot teljesítő vasúti dolgozók rádió adó-vevőn keresztül kértek információt a többi pályaudvartól, így percről percre nyomon tudták kísérni azt, hogy az adott szerelvény elindult-e és éppen melyik állomáson jár.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a MÁV-START Zrt. nem rendelkezett sztrájk (vagy egyéb, rendkívüli esemény) esetén alkalmazandó egységes, minden állomásra kiterjedő, utas tájékoztatási stratégiával. A sztrájkot megelőzően és a sztrájk időtartama alatt az egyes pályaudvarok – több, kevesebb sikerrel – maguk próbálták kialakítani azt az eljárási rendet, amely alapján a közlekedni kívánókat informálták. Ezen „válságkommunikációs stratégia” hiányában – a Déli pályaudvart kivéve – az utasok nem kaptak megfelelő tájékoztatást sem a közlekedő vonatokról, sem arról, hogy a forgalom várhatóan mikor, milyen ütemben áll helyre.
Mindezek alapján megállapítom, hogy a MÁV-START Zrt. a közlekedés szabadságához (szabad mozgáshoz), és a közérdekű adatokhoz való hozzáféréshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okozott azzal, hogy nem dolgozott ki egységes tájékoztatási stratégiát és az egyes pályaudvarokon nem tett meg mindent annak érdekében, hogy eleget tegyen a sztrájk esetén fennálló tájékoztatási kötelezettségének.
Az elégséges szolgáltatás biztosításának hiányával kapcsolatban az OBH 5649/2007 számú jelentésemben már foglalkoztam. Abban megállapítottam, hogy a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz, illetve a mozgásszabadság részét képező szabad közlekedéshez való alkotmányos alapjog sérelmének közvetlen veszélyét hordozza magában, ha a tömegközlekedési dolgozók sztrájkja esetén a lakosság azért esik el teljes egészében a tömegközlekedési közszolgáltatás igénybevételének lehetőségétől, mert a még elégséges szolgáltatás meghatározására hivatott feleknek a jogi szabályozás hiányosságaira visszavezethetően a megállapodás megkötése nem áll érdekében. [Vö. 60/1993. (XI. 29.) AB határozat]
A vasúti tömegközlekedés esetén a még elégséges szolgáltatás szintéjének meghatározásakor azonban – álláspontom szerint – figyelembe vehetők azok a szolgáltatások is, amelyek az állampolgárok közlekedési, helyváltoztatási igényét helyettesítő módon kielégítik. Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a 2009. május 8-i sztrájk idején ezekről a helyettesítő szolgáltatásokról az utazni akaró állampolgárok általánosságban megfelelő tájékoztatást kaphattak a vizsgált pályaudvarokon. Meg kell jegyeznem, hogy vizsgálatom nem országos hatókörű volt, illetve nem terjedt ki arra a kérdésre, hogy valamennyi utazni szándékozó – különös tekintettel a munkahelyre és iskolába igyekvőkre – el tudott-e jutni a célállomásra. Vizsgálatom fókuszpontjában ugyanis elsősorban az utasok megfelelő tájékoztatásra irányuló igényének kielégítése állt.
Álláspontom szerint azonban az utasok megfelelő tájékoztathatósága a közszolgáltatás igénybevételét illetően összefügg azzal, hogy a MÁV-START Zrt-nek, illetve a VDSZSZ-nek – eleget téve a sztrájktörvényben írt kötelezettségnek – sikerül-e megállapodnia a még elégséges szolgáltatás mértékéről. A közszolgáltatás biztosítását és ezzel az arról szóló megfelelő tájékoztatást is nagymértékben befolyásolja továbbá az a tény is, hogy a dolgozóknak sem előzetesen, sem legalább a műszakkezdéskor nem kell nyilatkozniuk arról, hogy sztrájkba kívánnak-e lépni, illetve a munkavégzésük megkezdése után is bármikor beszüntethetik a munkát.
Ezzel összefüggésben megállapítom, hogy a még elégséges szolgáltatás szintjéről szóló megállapodás hiányára visszavezethetően, valamint a sztrájkba lépő munkavállalók bizonytalan száma miatt, a közszolgáltatás igénybevehetősége és az arról szóló megfelelő tájékoztatás hiánya a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével összefüggő visszásságot okoz, illetve a mozgásszabadság részét képező szabad közlekedéshez való alkotmányos alapjog sérelmének közvetlen veszélyét hordozza magában.

Intézkedéseim
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében 
– az Obtv. 25. § alapján javaslom az igazságügyi és rendészeti miniszternek, hogy vizsgálja meg, hogy jogszabályalkotással, illetve meglévő jogszabály módosításával milyen módon orvosolhatók azok a visszásságok, amelyek a sztrájk gyakorlása során felmerültek. Így például, hogy a felek nem tesznek eleget azon kötelezettségüknek, mely szerint meg kell állapodniuk a még elégséges szolgáltatás biztosításában, illetve szabályozatlan, hogy a munkavállalóknak meddig kell nyilatkozniuk arról, hogy sztrájkba kívánnak-e lépni 
– az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a MÁV-START Zrt. vezérigazgatójánál, hogy a jelentésemben kifejtettekre tekintettel, dolgozzon ki egy olyan sztrájk, vagy egyéb rendkívüli esemény bekövetkeztekor követendő tájékoztatási stratégiát, amely a sztrájk bejelentésétől kezdve, a sztrájk befejeződéséig komplex módon, valamennyi pályaudvarra kötelezően, részletesen szabályozza a tájékoztatással kapcsolatos eljárási szabályokat, illetve a tájékoztatás elmaradásának szankcióit.

Budapest, 2009. május 22.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.