Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3682/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos anya gyermekével való kapcsolattartása ügyében kérte a segítségemet. A gyermeket a bíróság az anyai nagyanya gondozásába helyezte, a kapcsolattartást szabályozta. A beadvány tartalmazta, hogy 2007 augusztusában az akkor két éves gyermek eltűnt, a panaszos Budaörs Város Gyámhivatala (gyámhivatal) segítségét kérte. A panaszos sérelmezte, hogy a gyámhivatal nem teszi meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy gyermekével – a bírósági ítéletben foglaltaknak megfelelően – kapcsolatot tudjon tartani. 
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog, továbbá a gyermeki jogok sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
Az ügy teljes körű feltárása érdekében a gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem.

Az érintett alkotmányos jog
– A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog "A Magyar Köztárság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1)]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
23/1994. (X. 26.) BM rendelet az eltűnt személyek felkutatásának és a rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről

A megállapított tényállás

A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján a következő tényállás rögzíthető. A 2005-ben született gyermeket a Pesti Központi Kerületi Bíróság a nagyszülő gondozásába helyezte. A 2007. március 6-án kelt ítélet szerint a panaszos a gyermekkel minden héten szombaton 9.30 és 11 óra között találkozhat a Kapcsolat Alapítványnál. A panaszos 2007. szeptember 10-én idézés nélkül megjelent a gyámhivatalban és elmondta, hogy az augusztus 25-én, a szeptember 1-jén és 8-án esedékes kapcsolattartásra a nagyszülő nem vitte el a gyermeket. A panaszos végrehajtást kért.
Az eljárás megindításáról a gyámot a gyámhivatal nem értesítette, de október 1-jére idézte. A tértivevény „külföldön tartózkodik” jelzéssel érkezett vissza a hatósághoz.
Az ügyintéző október 16-án kelt hivatalos feljegyzése szerint a gyám a panaszos anyósától érdeklődött a család tartózkodási helyéről, és azt az információt kapta, hogy külföldre mentek, elérhetőségüket nem ismerik. A gyámhivatal ezt követően a gyámot december 12-ére a munkahelyéről idézte, a panaszost az időpontról értesítette. Az idézés „elköltözött jelzéssel” érkezett vissza a hatósághoz.
A gyámhivatal attól a bölcsödétől – ahová tudomása szerint a gyermek járt – információt kért a gyám és a gyermek tartózkodási helyéről. A válasz szerint a kislány felvétele folyamatban volt, gyámja – arra hivatkozva, hogy Spanyolországba utaznak – a felvétel 2008 januárára való halasztását kérte.
2008 februárjában a gyámhivatal adatszolgáltatást kért a gyermek és a gyám lakcíméről, továbbá arról, hogy a kisgyermek rendelkezik-e útlevéllel. A lakcím megegyezett a gyámhivatal által nyilvántartott címmel. A kisgyermek számára útlevelet 2007. június 28-án adtak ki.
A panaszos a gyámhivatalt tájékoztatta arról, hogy gyermek és gyám eltűnését a rendőrségen bejelentette. Március 31-én a gyámhivatal vezetője információt kért a Budaörsi Rendőrkapitányság vezetőjétől a gyermek és gyámja tartózkodási helye felkutatásának eredményéről. A rendőrség válaszát a gyámhivatal április 14-én iktatatta. A rendőrség adatgyűjtése alapján a gyám – férjével, és kiskorú és gyámolt gyermekével – Spanyolországba költözött. A gyámhivatal ezt követően a kapcsolattartás végrehajtatása tárgyában 2009 márciusáig eljárási cselekményt nem végzett.
A panaszos 2008. november 14.-én a rendőrségen ismét bejelentette, hogy gyermeke és gyámja ismeretlen helyre költözött. A rendőrség közigazgatási hatósági eljárás keretében az eljárást lefolytatta, a gyermek és a gyám tartózkodási helyét megállapította. A címet – miután a gyermek gyámja úgy nyilatkozott, hogy azt a bejelentővel nem kívánja közölni, figyelemmel a panaszos kapcsolattartási jogára – a gyámhivatallal közölte. A gyámhivatal a gyámot a megadott címről idézte.
A gyermek gyámja elmondta, hogy 2007 augusztusa óta valóban nem biztosítja a panaszos számára a kapcsolattartást. Tudomásul vette, hogy a jogerős bírói ítéletben foglaltak végrehajthatók, egyúttal a kapcsolattartás újraszabályozására tett javaslatot. A hatóság a panaszost is meghallgatta, miután mindketten vállalták a mediációs eljárásban való részvételt a gyámhivatal II/506-9/2009. számú, 2009. április 7-én kelt végzésével a kapcsolattartás végrehajtása tárgyában indult eljárást 4 hónapra felfüggesztette.

A vizsgálat megállapításai
1. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Tekintettel arra, hogy a gyámhivatal az Obtv. 29. § (1) a) pontja szerinti közigazgatási feladatot ellátó szerv, így eljárásának vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján egyértelműen ombudsmani hatáskörbe tartozik.

2. Az érintett alkotmányos jog tekintetében
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság töretlen gyakorlata által követett értelmezés szerint a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak a biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. (9/1992. (I. 30.) AB határozat) Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.
A határidők a jogilag szabályozott eljárások olyan elemei, amelyek általában az eljárások, ezen belül különösen egyes eljárási cselekmények lefolytatása, illetőleg bizonyos jogosultságok gyakorlása vagy kötelezettségek teljesítése ésszerű időn belül való befejezését írják elő; megakadályozzák az eljárások parttalanná válását, ugyanakkor biztosítják – többek között – az alapjogok gyakorlásának lehetőségét. (23/2005. (VI. 17.) AB határozat)
A gyermek nevelése, fejlődésének biztosítása elsődlegesen a szülők felelőssége és kötelezettsége, a gyermeki jogok biztosítása és előmozdítása érdekében az államnak a szülőknek megfelelő segítséget kell nyújtania. A gyermeknek az a joga tehát, hogy az állam részéről a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemben és gondoskodásban részesüljön, az állam alkotmányos kötelességét alapozza meg a gyermek fejlődésének védelmére. Amíg tehát az Alkotmányban megfogalmazott állampolgári alapjogok esetében az állam részéről általában a passzivitás az elvárható magatartás, addig a gyermek jogai védelmében a családot, közelebbről a szülőt terhelő alkotmányos alapkötelezettségek esetén az államot aktív magatartásra kötelezi az Alkotmány 67. § (1) bekezdése, kifejezett kötelezettségeket állapítva meg számára. (995/B/1990., 79/1995. (XII. 21.) AB. határozat). Az állam alatt nem pusztán a Magyar Államot, mint jogi személyt kell jelen esetben érteni, hanem – a különböző jogszabályokban meghatározott feladat- és hatáskörében eljárva – valamennyi, állami- és önkormányzati szervet.

3. Az ügy érdeme tekintetében
A Csjt. 92. § (1) bekezdése a kapcsolattartást a gyermek jogaként, a szülő jogaként és kötelezettségeként nevesíti. A Gyermekjogi Egyezmény a gyermek külön élő szülőjével való személyes kapcsolattartáshoz való jogát ugyancsak deklarálja. A kapcsolattartás tehát gyermeki jog, a Gyvt. pedig a gyermeki jogok védelmére, a gyermek ügyeinek intézésével foglalkozó valamennyi személyt és hatóságot kötelezi.
A Ket. vonatkozó rendelkezése szerint a hatósági eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára, más hatóság kezdeményezésére, külön jogszabályban meghatározott panaszra (a továbbiakban együtt: kérelem) vagy hivatalból indul meg. Megállapítható, hogy a panaszos a 2007. szeptember 10-én a gyermekével való kapcsolattartás végrehajtása tárgyában kérte az eljárás megindítását.
A Ket. 29. § (3) bekezdése alapján a kérelemre indult eljárásban az ismert ellenérdekű, illetve érintett ügyfelet a kérelem beérkezésétől számított öt napon belül értesíteni kell. Az eljárási törvény szerint az érdemi döntés meghozatalára harminc nap az általános határidő.
Megállapítottam, hogy a gyámhivatal az eljárás megindításáról a gyermek gyámját nem értesítette, a rendelkezésére álló határidőben döntést nem hozott.
Megállapítottam azt is, hogy a gyámhivatal a gyámnak 2007. október 1-jére szóló idézése „külföldön tartózkodik”, a december 12-ére szóló idézés „elköltözött” megjegyzéssel való visszaérkezése, valamint a rokonok, a bölcsőde vezetője, továbbá a rendőrség tájékoztatása alapján vélelmezhető volt a gyermek külföldi tartózkodása. Erre tekintettel a jogerősen szabályozott kapcsolattartás nem volt végrehajtható. Mindezek ellenére az eljáró hatóság 2008 áprilisa és 2009 márciusa között semmilyen eljárási cselekményt nem végzett, döntést nem hozott.
A Ket 26. § (1) bekezdése szerint jogsegélyt – többek között akkor lehet kérni – ha a megkereső hatóság feladatának ellátásához olyan adat vagy ténybeli ismeret, irat, vagy más bizonyíték szükséges, amely a megkeresett hatóság nyilvántartásából, illetve irataiból szerezhető meg. A Ket 27. §-a kimondja, hogy ha a Magyar Köztársaságnak valamely állammal közigazgatási jogsegélyegyezménye van, vagy annak hiányában az államok között viszonossági gyakorlat áll fenn, vagy többoldalú nemzetközi szerződés ezt lehetővé teszi a 26. § (1) bekezdésében meghatározott jogsegély érdekében az eljáró hatóság külföldi hatósághoz fordulhat.  Ha jogszabály vagy nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik, a nemzetközi jogsegélyügyben érintett magyar és külföldi (nemzetközi) hatóság közvetlenül érintkezik egymással. Ha a magyar hatóság előtt nem ismert, hogy a jogsegélykérelem teljesítése az érintett külföldi állam melyik hatóságának hatáskörébe tartozik, a kérelmet felügyeleti szervén keresztül a külpolitikáért felelős miniszterhez juttatja el. A Ket 32. § (1) bekezdése rendelkezik az eljárás felfüggesztéséről. E szerint, ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el, továbbá ha a döntéshez külföldi hatóság vagy más szerv álláspontját is be kell szerezni, a hatóság az eljárást felfüggeszti. 
Minderre tekintettel megállapítottam, hogy nemzetközi jogsegély iránti kérelem és ezzel egy időben az eljárás felfüggesztésének mellőzése visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljárással összefüggésben.
Megállapítottam azt is, hogy a gyámhivatal a gyám lakcíméről való tudomásszerzést követő eljárási cselekményei a vonatkozó jogszabályoknak megfeleltek.
Figyelemmel arra, hogy a kisgyermek 2007 augusztusa óta nem találkozott az édesanyjával, és a kapcsolat felvételére, az érzelmi kapcsolat kialakítására, elmélyítésére, a kapcsolattartás gyermek érdekében álló estleges újraszabályozására csak a mediációs eljárás befejezését követően nyílik lehetőség, megállapítottam, hogy a gyámhivatal előzőekben ismertetett mulasztása visszásságot okozott a gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való alkotmányos joga tekintetében.

Intézkedéseim
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján Budaörs Város Gyámhivatal vezetőjénél kezdeményezem, hogy a jövőben fordítsanak fokozott figyelmet a Ket. eljárási szabályainak betartására. Felkérem a hivatalvezetőt, hogy a mediációs eljárás eredményéről annak befejezését követően haladéktalanul tájékoztasson.	

Budapest, 2009. augusztus 29.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
9. cikk 3. pont Az Egyezményben részes államok tiszteletben tartják a mindkét szülőjétől vagy ezek egyikétől külön élő gyermeknek azt a jogát, hogy személyes kapcsolatot és közvetlen érintkezést tarthasson fenn mindkét szülőjével, kivéve, ha ez a gyermek mindenek felett álló érdekeivel ellenkezik.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
1. § (1) A közigazgatási hatóság az eljárása során köteles megtartani és másokkal is megtartatni a jogszabályok rendelkezéseit. Hatáskörét a jogszabályokban előírt célok megvalósítása érdekében, mérlegelési és méltányossági jogkörét a jogalkotó által meghatározott szempontok figyelembevételével és az adott ügy egyedi sajátosságaira tekintettel gyakorolja.
(2) A közigazgatási hatóság a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatásköre gyakorlása során a szakszerűség, az egyszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelményeinek megfelelően köteles eljárni.
4. § (1) Az ügyfeleket megilleti a tisztességes ügyintézéshez, a jogszabályokban meghatározott határidőben hozott döntéshez való jog és az eljárás során az anyanyelv használatának joga.
26. § (1) Jogsegélyt akkor lehet kérni, ha a megkereső hatóság a) illetékességi területén kívül kell valamely eljárási cselekményt elvégezni, illetve azt az ügyfél jogos érdeke vagy a költségtakarékosság indokolttá teszi, b) feladatának ellátásához olyan adat vagy ténybeli ismeret szükséges, amely a megkeresett hatóság nyilvántartásából, illetve irataiból szerezhető meg, c) feladatának ellátásához olyan irat vagy más bizonyíték szükséges, amely a megkeresett hatóságnál (állami, önkormányzati szervnél) van, vagy onnan szerezhető meg.
27. § (1) Ha a Magyar Köztársaságnak valamely állammal közigazgatási jogsegélyegyezménye van, vagy annak hiányában az államok között viszonossági gyakorlat áll fenn, vagy többoldalú nemzetközi szerződés ezt lehetővé teszi, továbbá az (5) bekezdés szerinti együttműködési megállapodás alapján az eljáró hatóság a 26. § (1) bekezdésében meghatározott jogsegély érdekében külföldi hatósághoz fordulhat, illetve - ha ez nem ütközik magyar jogszabályba - köteles teljesíteni a külföldről érkező jogsegélykérelmet.
(2) A viszonosság fennállása tekintetében a külpolitikáért felelős miniszter állásfoglalása az irányadó, amelyet az érintett minisztériummal egyetértésben alakít ki.
(3) Ha jogszabály vagy nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik, a nemzetközi jogsegélyügyben érintett magyar és külföldi (nemzetközi) hatóság közvetlenül érintkezik egymással. Ha a magyar hatóság előtt nem ismert, hogy a jogsegélykérelem teljesítése az érintett külföldi állam melyik hatóságának hatáskörébe tartozik, a kérelmet felügyeleti szervén keresztül a külpolitikáért felelős miniszterhez juttatja el. A külpolitikáért felelős miniszter a külföldi állam külügyekben illetékes minisztériuma útján továbbítja a jogsegélykérelmet a külföldi hatósághoz.
29. § (1) A hatósági eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára, más hatóság kezdeményezésére, külön jogszabályban meghatározott panaszra (a továbbiakban együtt: kérelem) vagy hivatalból indul meg.
(3) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, …b) a kérelemre indult eljárásban az ismert ellenérdekű, illetve érintett ügyfelet a kérelem beérkezésétől számított öt napon belül értesíteni kell.
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
92. § (1) A gyermeknek joga, hogy különélő szülőjével személyes és közvetlen kapcsolatot tartson fenn. A gyermekétől különélő szülő joga és kötelessége, hogy gyermekével kapcsolatot tartson fenn, vele rendszeresen érintkezzen (a kapcsolattartás joga). A gyermeket nevelő szülő vagy más személy köteles a zavartalan kapcsolattartást biztosítani.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
30/A. § (1) Ha a szülők, illetve a 28. § (1) bekezdése szerinti jogosultak a kapcsolattartás módjában vagy idejében nem tudnak egyezségre jutni, a gyámhivatal felhívja a feleket a gyermekvédelmi közvetítői (mediációs) eljárás igénybevételének a lehetőségére. Közvetítői eljárás a végrehajtási eljárás során is igénybe vehető. A közvetítői eljárásra a felek együttes kérelmére vagy a gyámhivatal kezdeményezésére a felek beleegyezésével kerülhet sor.
(2) Ha a kapcsolattartás szabályozására irányuló eljárás alatt vagy a végrehajtási eljárás során a felek bejelentik a gyermekvédelmi közvetítői eljárás igénybevételére vonatkozó szándékukat, a gyámhivatal tájékoztatást ad számukra a közvetítői eljárás helyéről, menetéről, és egyidejűleg elrendeli az előtte folyamatban lévő eljárás négy hónapra történő felfüggesztését.
(3) Ha a közvetítői eljárás 4 hónap alatt nem vezet eredményre, erről a közvetítő tájékoztatja a gyámhivatalt. Ilyen esetben a gyámhivatal az eljárást hivatalból folytatja.
(4) Amennyiben a közvetítői eljárás valamelyik fél együttműködésének hiánya miatt nem vezet eredményre, a másik fél kérelmére a gyámhivatal az eljárást 4 hónapon belül is folytatja.
32. § (1) A kapcsolattartás újraszabályozását - ide nem értve a kapcsolattartás korlátozását, szüneteltetését vagy megvonását - a kapcsolattartást rendező határozat jogerőre emelkedésétől számított két éven belül abban az esetben lehet kérni, ha azok a körülmények, amelyekre a bíróság vagy a gyámhivatal a döntését alapította utóbb lényegesen megváltoztak és a kapcsolattartás újraszabályozása a gyermek érdekeit szolgálja.

23/1994. (X. 26.) BM rendelet az eltűnt személyek felkutatásának és a rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről
13. § (1) Ha a 3. §-ban meghatározott eltűnt személy tartózkodási helyét megállapították, a felkutatott személyt tájékoztatni kell arról, hogy eltűnt személyként - bejelentés alapján, illetve hivatalból elrendelt - körözés alatt áll.
(2) Azt a felkutatott cselekvőképes személyt, akinek körözését bejelentés alapján rendelték el, nyilatkoztatni kell arról, hogy az eljárás során megállapított lakcíme, illetve tartózkodási helye (a továbbiakban együtt: tartózkodási hely) a bejelentővel közölhető-e.
(3) Ha a felkutatott személy cselekvőképtelen vagy korlátozottan cselekvőképes, illetve egészségi állapota, kora vagy más ok miatt magáról gondoskodni képtelen, törvényes képviselőjét, illetve gondnokát is tájékoztatni kell az (1) bekezdésben meghatározottakról, valamint - ha a bejelentést nem ő tette - nyilatkoztatni kell arról, hogy a felkutatott személy tartózkodási helye közölhető-e a bejelentővel.
(4) A tartózkodási hely közölhetőségéről tett nyilatkozatot, illetőleg a nyilatkozattétel megtagadása esetén ennek tényét írásba kell foglalni, és azt a nyilatkozatot tévő, illetve a nyilatkozattételt megtagadó személlyel alá kell íratni. A nyilatkozat, illetve a nyilatkozat megtagadásának ténye a helyszínen az igazolható lapra is rávezethető.
(5) Ha a felkutatott személy - illetőleg a (3) bekezdésben meghatározott esetben törvényes képviselője, illetve gondnoka - nem nyilatkozik, vagy nem járul hozzá a tartózkodási hely közléséhez, az nem közölhető a bejelentővel.
(6) Ha a felkutatott személy - illetőleg a (3) bekezdésben meghatározott esetben törvényes képviselője, illetve gondnoka - nem járult hozzá a tartózkodási hely közléséhez, vagy e kérdésben nem nyilatkozott, erre utalni kell az eljárást befejező határozatban, és abban nem tüntethető fel a felkutatott személy tartózkodási helye.
14. § (1) Az eltűnt személy felkutatására irányuló eljárást határozattal meg kell szüntetni, ha az eltűnt személy
a) tartózkodási helyét megállapították…
15. § (1) Az eltűnt személy felkutatására irányuló eljárást megszüntető határozatot meg kell küldeni az eltűnt személy ismert hozzátartozójának, továbbá a bejelentőnek, valamint a 7. § (2) bekezdésében meghatározott esetben az illetékes ügyészségnek is.