Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3460/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában a Budapesti Gazdasági Főiskola Pénzügyi és Számviteli Főiskolai Kar (BGF) szociális juttatások elbírálásával kapcsolatos eljárását sérelmezte, mert állítása szerint sem pályázatára, sem jogorvoslati kérelmére nem kapott választ, így egyik esetben sem tudhatta meg miért nem részesülhetett támogatásban. Kifogásolta, hogy mint félárva nem részesülhet a felsőoktatási intézmény szociális támogatásában, pedig véleménye szerint a hallgatói normatíva 10%-ának megfelelő összegű támogatás illetné meg.
Figyelemmel arra, hogy a beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, továbbá az oktatáshoz való jogok sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
Az ügy körülményeinek feltárása érdekében tájékoztatást kértem a BGF Pénzügyi és Számviteli Karának (PSZF) dékánjától.

A megállapított tényállás
A hallgató a szükséges a pályázati adatlap és mellékleteinek benyújtásával rendszeres szociális támogatás igényelt a főiskolától a 2008. őszi félévre, következő pályázatát a 2009. tavaszi félévre nyújtotta be, majd az eredménytelen pályázati eljárás miatt 2009. március 16-án jogorvoslattal élt. 
A PSZF dékánja megkeresésemre tájékoztatott, hogy a szociális ösztöndíjak elbírálása a BGF Hallgatói követelményrendszere térítések és juttatások szabályzatának értelmében a Hallgatói Térítések és Juttatások Bizottságának (HTJB) hatáskörébe tartozik. A bizottság az ösztöndíjak megállapításáról félévente a benyújtott pályázatok alapján dönt. Az elbírálás pontozórendszer alkalmazásával történik, amely azonban a pályázók számára sem a pályázat kiírásakor, sem az elbírálás után nem nyilvános. Magyarázata szerint az „alkalmazott pontozólap gyakorlatilag a kormányrendelet által szabályozott körülmények számosítása, amely alapján összességében a legrászorultabbak kaphatnak ösztöndíjat.” Tájékoztatott továbbá, hogy a pályázók értesítése nem személy szerint történik, hanem az ösztöndíjban részesítendők listáját Neptun kóddal (név és az elnyert összeg megjelölése nélkül) az intézmény honlapján teszik közzé. A dékán véleménye szerint személyes érdeklődésre a Hallgatói Önkormányzat szociális ügyekért felelős alelnöke (aki a HTJB elnöke is egyben) felvilágosítást ad mind az elért pontszámról, mind a ponthatárról, de a pályázat értékelését tartalmazó pontozó lapot ez az érintett esetben sem tekintheti meg.
A pályázó az őszi félévben 214 pontot ért el, míg a ponthatárt 219 pontban állapították meg, a tavaszi félévben 207 pontot kapott a pályázata, míg a ponthatár 214 pont volt, amelyet a pályázó jogorvoslati kérelmének elbírálása után sem ért el.

A vizsgált alkotmányos jogok 
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye : „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” (Alkotmány 2. § (1). bek.)
– Művelődéshez (oktatáshoz) való jog: A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg. (Alkotmány 70/F. § (1) - (2) bek.)
– A hátrányos megkülönböztetés tilalma A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. (Alkotmány 70/A. § (1) bek.)

Az alkalmazott jogszabály
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény (Ftv.)
A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.) kormányrendelet (Fr.)
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.) Korm. rendelet (Vhr.)
A BGF Hallgatói Követelményrendszere, Térítések és Juttatások Szabályzata

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
A széles körű autonómiával bíró felsőoktatási intézmények vizsgálata minden esetben különös körültekintést igényel. Az eddigi gyakorlat értelmében az oktatással, képzéssel, vizsgáztatással és a vizsgán nyújtott teljesítmény értékelésével kapcsolatos panaszok alapján vizsgálatot nem folytattam. Azokban az estekben azonban, amikor a panasz a felsőoktatási intézményen belüli jogorvoslati eljárással, szabályozási kérdéssel, vagy oklevél kiadásával kapcsolatosak, rendszerint folytatok alapjogi vizsgálatot, ha annak egyéb feltételei fennállnak.

II. A sérelmezett eljárás tekintetében
1/ A szociális támogatás feltételei és az intézményi szabályozás jogi háttere
Vizsgálatom során abból indultam ki, hogy az Ftv. 46. § (5) bekezdésének c/ pontja értelmében a hallgató joga, hogy vagyoni viszonyaira, jövedelmi helyzetére, tanulmányi eredményére tekintettel pénzbeli, illetve természetbeni gondoskodásban részesülhessen. A szociális ösztöndíjak célja, hogy segítse a rászoruló hallgatókat tanulmányaik folytatásában. A hallgató rendszeres szociális támogatásra a szociális helyzete alapján jogosult, a támogatást az intézmény egy képzési időszakra megállapítva havonta folyósítja. Ha a hallgató szociális helyzete alapján jogosult az ösztöndíjra további szabály, hogy az ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb, mint az éves hallgatói normatíva 10%-a, amennyiben a hallgató félárva.
A hallgatói juttatások meghatározásában jelentős szerepe van az intézményi szintű szabályozásnak, mivel az Ftv. 51. § (3) bekezdésének c/ pontja kimondja, hogy a Kormány határozza meg a rászorultsági alapon adható juttatásokat, ugyanakkor e szakasz (4) bekezdésének értelmében „a felsőoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzata határozza meg, hogy a hallgatói jogokat és kötelezettségeket milyen módon lehet gyakorolni, illetve végrehajtani. E rendelkezés, ugyanakkor rögzíti azt is, hogy a szervezeti és működési szabályzat - az állami költségvetés terhére biztosított hallgatói juttatások tekintetében - kormányrendeletben meghatározott keretek között meghatározza az egyes juttatásokhoz való hozzájutás feltételeit, valamint a hallgatók részére további jogokat és kötelezettségeket állapíthat meg. A Vhr. 21. §-ának (3) bekezdése szerint a hallgató szociális helyzete megállapításának részletes szabályait az intézmény térítési és juttatási szabályzata határozza meg és az Fr. 16. § (1) bekezdés szerint a szociális ösztöndíj a térítési és juttatási szabályzatban meghatározott eljárási rend és elvek alapján megállapított támogatás.
A BGF szabályzatának 21. § (3) bekezdése ezzel szemben az alábbi szabályozást tartalmazza: a DJB a HTJB-vel egyetértésben határozza meg a rendszeres, és rendkívüli szociális ösztöndíj iránti pályázat leadásához szükséges formanyomtatványt, a leadás helyét, határidejét, a rendszeres és rendkívüli szociális ösztöndíj elosztásának módját, a pályáztatás szabályait, valamint a pályázat odaítélésének részletes feltételeit.

2/ A BGF pontozási rendszere
A Fr. 21. §-ának (1) bekezdése 7 pontban határozza meg azokat a feltételeket, amelyeket a hallgató szociális helyzetének megítélésekor figyelembe kell venni, jelesül a családban élők számát és jövedelmi helyzetét, a lakóhely és az utazás távolságát, költségét, időtartamát, a hallgató tartózkodási helyének fenntartási költségeit, a fogyatékossággal élő hallgatók esetén külön szempontok szerint meghatározott tényezőket, az egészségi állapot miatt felmerült költségeket, a hallgatóval egy háztartásban élő eltartott gyermekek számát, illetve az ápolásra szoruló hozzátartozó gondozásával járó költségeket. Az Fr. következő bekezdése rögzíti a jövedelemszámítás módját, amely szerint a havonta rendszeresen mérhető jövedelménél az utolsó 3 hónap átlagát, míg egyéb esetben az utolsó egy év tizenkettedét kell figyelembe venni.
A fentiek ismeretében áttekintettem a BGF rendszeres szociális támogatás igényléséhez kitöltendő pályázati adatlapját, amely az előzőektől részben eltérő szempont rendszer alapján teszi lehetővé a támogatás igénylését. A pályázó jövedelem nyilatkozata pontban, ahol a pályázó és a vele egy háztartásban élők jövedelmét lehet megjelölni, rákérdez a jövedelemszerzés eredetére, vagyis arra, hogy a jövedelem honnan származik, így a hallgatónak meg kell jelölnie, hogy a jövedelmet őstermelőként, alkalmazottként, vállalkozóként szerzi-e, munkanélküliként kap-e segély, nyugdíjas-e, rokkant nyugdíjas-e és a tanuló lakóhelyén lakik-e. A következő pontban a lakóhely jegyzőjének igazolását kérik az állandó lakcímen lakó személyek számáról. Majd a pályázó és családjának egyéb bevételeire, illetve lakhelyére vonatkozó szempontok szerepelnek. Itt kell feltüntetni az árvasági segély, a gyerektartási díj, családi pótlék összegét, a tartózkodási hely jellegének megjelölését, az iskola és a lakóhely közötti távolságot. A következő pont a pályázó rendkívüli szociális körülményeivel kapcsolatos kérdéseket tesz fel, vagyis a pályázó árva-e, félárva-e, jogosult-e rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre, van-e saját gyereke ill. annak száma, családtag ápolásra, orvosi kezelésre szorul, a család lakáshitele, jelzálog hitele, a pályázónak áruhitele, diákhitele és a hitelek összege, valamint a pályázó önellátó-e. Végül a nyomtatvány utolsó rovata a szülők legmagasabb végzettségére kérdez rá, foglalkozásának megjelölésével, valamint a 8 vagy kevesebb osztályt végzettek esetén az iskolai végezettséget igazoló okirat másolatának csatolását kérik.
A benyújtott igénylőlap adatai alapján a pontozási szempontrendszer szerint a HTJB értékeli a pályázatokat. A pontozó lap iránymutatása szerint pontlevonásban részesülnek azok, akik jövedelme őstermelői és vállalkozói jogviszonyból származnak, ugyanakkor többlet pontot kapnak a munkanélküli és nyugdíjas jogviszonyból származó jövedelmek. A megjelölt foglalkozás szerint szerzett jövedelmek 50.000,- Ft alatt a megállapított sávhatár szerint maximum 15 pontot érnek, ugyanakkor a 13.000,- Ft feletti családi pótlék és a 6.000,- Ft feletti gyerektartás, árvasági segély összeghatáronként 2-3 pont levonást is eredményez. A lakóhely távolsága maximum 6 többlet pontot ad. További többletponttal értékelendő a pályázó árvasága, félárvasága, saját gyereke(i), önfenntartósága, elvált családi állapota, tartós betegsége, a családtag orvosi kezelése, ápolása, illetve e két utóbbinak a költségei is további pontokat jelentenek sávhatárok alapján. Továbbá több helyen is értékel egyéb nem nevesített, de figyelembe vehető szempontot maximum 5 pont többletként, illetve levonásként.
Az ösztöndíj iránti igénylőlap rovatai ismeretében megállapítható, hogy az Fr. 21. § (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltétellel kapcsolatos szempontot nem lehet figyelembe venni az elbírálás során. Nem irányul kérdés az iskola és a lakóhely közötti utazás időtartamára, az utazás költségére [Fr. 21. § (1) b/]. Az igénylőlap nem teszi lehetővé annak értékelését sem, ha a hallgató tanulmányai során nem a Tbj. szerinti közös háztartásban él, különösen annak költségeit pl. az albérlet, kollégiumi elhelyezés költsége [Fr. 21. § (1) c/]. Továbbá az igénylőlap egyáltalán nem tartalmaz kérdést a fogyatékossággal élő hallgatókra vonatkozóan [Fr. 21. § (1) d/]. 
Megállapítom továbbá azt is, hogy a hallgató halmozottan hátrányos helyzetének értékelésekor az Ft. 147. § 10/A szakasza értelmében az alapfokú végzettséggel rendelkező szülőtől nem kérhető az okirat másolata, hanem a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvényben szabályozott eljárásban tett önkéntes nyilatkozat szerint bírálható el. Rá szeretnék mutatni arra is, hogy a hallgató szociális helyzetének megítélése során a jövedelmi viszonyok vizsgálatakor az egyháztartásban élők összes jövedelemének összege szerint szükséges a hallgató jövedelmének vizsgálata. Az értékelés során nem tehető negatív megkülönböztetés az alapján, hogy a figyelembe vehető jövedelem milyen jogviszonyból és az milyen foglalkozás végzéséből származik. Az ilyen irányú eljárás a hátrányos megkülönböztetés tilalmába ütközik. 

3/ A döntéssel szemben támasztott követelmények
Tekintettel kellett lennem vizsgálatom során a Vhr. 29. §-ának c/ pontjában rögzítettekre is, miszerint, amennyiben a hallgató kérelmét – részben vagy egészében – elutasítja, és ezért a jogorvoslat lehetősége fennáll, a felsőoktatási intézmény írásban köteles közölni a hallgatóval döntését.
A vizsgált ügyben a főiskola dékánja a megkeresésemre adott válaszában egyértelműen kifejtette, hogy a hallgatóval a pályázatot elbíráló bizottság a pályázatának elutasítását nem közölte írásban, mivel csak a nyertes pályázók listáját tette közzé a bizottság az intézmény honlapján és a hallgatói on-line-on a felsőoktatásban használt információs (Neptun) kóddal.
Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy az állami költségvetés terhére biztosított hallgatói juttatások elbírálásakor a BGF nem nyilvános elbírálási szabályok alapján hozott elutasító döntését nem közölte a hallgatóval. A főiskola térítések és juttatásokról szóló szabályzata a részletes feltételek megállapítását a DJB és a HTJB hatáskörébe utalta, ezzel túlterjeszkedett a jogszabályokban kapott, a helyi viszonyoknak megfelelő szabályok megalkotására vonatkozó felhatalmazáson, lehetővé téve a vonatkozó jogszabályokban foglaltaknak csupán részlegesen megfelelő pontozási szempontrendszer alapján történő döntéshozatali eljárást.
III. Alapvető jogok tekintetében
A jogbiztonság, mint alapvető jog fogalmának értelmezésénél az Alkotmánybíróság döntéseiben megfogalmazott elveket vettem alapul.
Az Alkotmánybíróság a jogállam fogalmát korábban már több aspektusból is értelmezte, kimondva, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság, amely „nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.”1 A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatból levezetett alkotmányos alapjog. Noha a gyakorlatban a tisztességes eljáráshoz való jog elsősorban a hatóságok eljárása során nyer értelmet, álláspontom szerint e jog biztosítása a felsőoktatásban résztvevő hallgatók számára szolgáltatást nyújtó felsőoktatási intézményektől is elvárható.
Az Alkotmánybíróság állásfoglalt a művelődéshez (oktatáshoz) való jog kérdésében is. Kimondta2, hogy az Alkotmány 70/F. §-a értelmében a Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot, mégpedig a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával.
Az államnak a felsőoktatással kapcsolatos alkotmányos feladata, hogy a tanuláshoz való jog objektív, személyi és tárgyi előfeltételeit megteremtse és azok fejlesztésével e jogot igénye szerint bármely, a felsőoktatásban való részvétel szempontjából megfelelő képességekkel rendelkező állampolgár számára biztosítsa. […] Az állam feladata, hogy egyensúlyt teremtsen a társadalom tagjainak alapvető jogon alapuló igényei és az ezek megvalósításához rendelkezésre álló anyagi eszközök között. Ha nem ezt tenné és egyes alapvető jogból fakadó igényeket az anyagi eszközök szűkössége folytán alaptalanul mások eltérő, de szintén alapvető jogból fakadó igényeinek aránytalan hátrányára elégítené ki, úgy ezzel alkotmányellenes helyzetet teremtene3 
Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt hátrányos megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként kell kezelnie, így pl. a jövedelem számításánál nem vizsgálható az, hogy annak a jövedelem az őstermelésből, vagy a vállalkozásból származik. A megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni. 4 Az Alkotmánybíróság ezzel összefüggésben kifejtette azt is, hogy alkotmányellenes megkülönböztetésről csak akkor lehet szó, ha a jogszabály egymással összehasonlítható, a szabályozás szempontjából azonos csoportba tartozó jogalanyok között tesz különbséget anélkül, hogy annak alkotmányos indoka lenne. Alkotmányellenes megkülönböztetés mindezek alapján csak akkor állapítható meg, ha összehasonlítható helyzetben lévő személyek között tesz a jogalkotó olyan különbséget, amely alapjogsérelmet okoz, illetőleg azzal az egyenlő méltóság alkotmányos követelményét sérti. Nem minősül azonban megengedhetetlen megkülönböztetésnek, ha a jogi szabályozás eltérő jogalanyi körre vonatkozóan állapít meg eltérő rendelkezéseket.5
Mindezekből következően megállapítom, hogy a BGF Térítések és Juttatások Szabályzatának a szociális ösztöndíj elbírálása részletes feltételeinek meghatározásával kapcsolatos rendelkezése, valamint a főiskola bizottságának a szociális ösztöndíjak elbírálásával kapcsolatos nem nyilvános eljárása és a döntés közlésének elmulasztása a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével, a tisztességes eljárással, a hátrányos megkülönböztetés tilalmával, illetve a művelődéshez (oktatáshoz) való alapvető joggal összefüggő visszásságot okozott.

Intézkedésem
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a BGF rektorát, hogy a szociális juttatásokhoz való hozzájutás feltételeinek meghatározásával összefüggésben kezdeményezze az intézmény Térítések és Juttatások Szabályzatának a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX 51. § (4) bekezdésében foglaltakkal összhangban történő módosítását, illetve a kormányrendeletben meghatározott valamennyi feltétel teljesülése érdekében vizsgálja felül a vizsgált pontozási rendszert és szüntesse meg a jogszabályokkal ellentétes gyakorlatot.
Kezdeményezem továbbá, hogy a főiskola a hallgatók kérelmeit elutasító döntéseit a jövőben, a Vhr. szabályainak megfelelően érdemi indokolással és írásban közölje a kérelmezővel. 

Budapest, 2009. augusztus 14.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: 
I. Az alkalmazott jogszabályok
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
46. § (1) A hallgató joga, hogy szabadon megválassza, melyik felsőoktatási intézményben kívánja folytatni tanulmányait.
(2) A hallgató joga, hogy emberi méltóságát tiszteletben tartsák, e körben különösen, hogy
c) tájékoztatást kapjon a személyét és tanulmányait érintő kérdésekről,
(5) A hallgató joga, hogy vagyoni viszonyaira, jövedelmi helyzetére, tanulmányi eredményére tekintettel pénzbeli, illetve természetbeni gondoskodásban részesülhessen, e körben különösen
b) szociális vagy más ösztöndíjban (így különösen tanulmányi, doktorandusz, köztársasági) szociális, tankönyv-, jegyzetvásárlási támogatásban részesüljön [a továbbiakban az a)-b) pontban felsoroltak együtt: hallgatói juttatások],
51. § (3) A Kormány határozza meg
a) az állami költségvetés terhére biztosított hallgatói juttatásokhoz való hozzáférés feltételeit, ennek során a kedvezményeket, támogatásokat ahhoz a feltételhez kötheti, hogy a hallgató a nappali oktatás munkarendje szerint készüljön fel, vagy államilag támogatott képzésben vegyen részt,
b) a diákigazolvány kiadásával, a kollégiumi ellátás igénybevételével és a lakhatási támogatással, az egyes tanulmányi ösztöndíjak igénybevételével kapcsolatos feltételeket, továbbá egyes, a felsőoktatási intézmények által nyújtott szolgáltatásokért való fizetés elveit,
c) a rászorultsági alapon adható juttatásokat.
(4) A felsőoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzata határozza meg, hogy a hallgatói jogokat és kötelezettségeket milyen módon lehet gyakorolni, illetve végrehajtani. A szervezeti és működési szabályzat - az állami költségvetés terhére biztosított hallgatói juttatások tekintetében - kormányrendeletben meghatározott keretek között meghatározza az egyes juttatásokhoz való hozzájutás feltételeit, valamint a hallgatók részére további jogokat és kötelezettségeket állapíthat meg.
73. § (1) A felsőoktatási intézmény a hallgatóval kapcsolatos döntéseit - e törvényben, kormányrendeletben és a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott esetben, valamint ha a hallgató kéri - írásban közli a hallgatóval.
147. § 10. hátrányos helyzetű hallgató (jelentkező): az a beiratkozás időpontjában huszonötödik életévét be nem töltött hallgató (jelentkező), akit középfokú tanulmányai során családi körülményei, szociális helyzete miatt a jegyző védelembe vett, illetve aki után rendszeres gyermekvédelmi támogatást folyósítottak, illetve rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosult, vagy állami gondozott volt,
10/A. halmozottan hátrányos helyzetű hallgató (jelentkező): az a hátrányos helyzetű hallgató (jelentkező), akinek a tankötelessé válásának időpontjában törvényes felügyeletét ellátó szülője, - a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvényben szabályozott eljárásban tett önkéntes szülői nyilatkozat szerint - legfeljebb alapfokú iskolai végzettséggel rendelkezett, valamint az, akit tartós nevelésbe vettek,

A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.) Korm. rendelet [az Ftv. 73. §-ához]
29. § A felsőoktatási intézmény írásban köteles közölni a hallgatóval döntését
a) amennyiben az a hallgató hallgatói jogviszonyának fennállását érinti,
b) a fegyelmi, illetve kártérítési ügyben, továbbá
c) amennyiben a hallgató kérelmét - részben vagy egészében - elutasítja, és ezért a jogorvoslat lehetősége fennáll.

A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007.(III. 26.) Korm. rendelet
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
b) árva: az a 25 évnél fiatalabb hallgató, akinek mindkét szülője, illetve vele egy háztartásban élt hajadon, nőtlen, elvált vagy házastársától külön élt szülője elhunyt és nem fogadták örökbe;
c) félárva: az a 25 évnél fiatalabb hallgató, akinek egy szülője elhunyt és nem fogadták örökbe;
d) fogyatékossággal élő vagy egészségi állapota miatt rászorult hallgató: az a hallgató, aki
da) fogyatékossága miatt állandó vagy fokozott felügyeletre, gondozásra szorul, illetve aki fogyatékossága miatt rendszeresen személyi és/vagy technikai segítségnyújtásra és/vagy szolgáltatásra szorul, vagy
db) munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette és ez az állapot egy éve tart vagy előreláthatólag még legalább egy évig fennáll;
e) családfenntartó: az a hallgató,
ea) akinek legalább egy gyermeke van,
eb) aki a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény alapján ápolási díjra jogosult;
f) nagycsaládos: az a hallgató, akinek
fa) legalább két eltartott testvére vagy három gyermeke van, vagy
fb) eltartóin (eltartóján) kívül legalább két vele egy háztartásban élő személyre igaz, hogy havi jövedelme nem éri el a minimálbér összegét, vagy
fc) legalább két kiskorú gyermeknek a gyámja;
g) szociális juttatásra jogosult hallgató: az a teljes idejű felsőfokú szakképzésben, alap- és mesterképzésben, illetve egységes, osztatlan képzésben, valamint doktori képzésben részt vevő hallgató, aki
ga) államilag támogatott képzési formában vesz részt, vagy
gb) tanulmányait államilag támogatott képzési formában kezdte meg és az adott szakon, szakképzésben megkezdett féléveinek száma alapján jogosult lenne államilag támogatott képzésben való részvételre;
16. § (1) A rendszeres szociális ösztöndíj a hallgató szociális helyzete alapján - az intézményi térítési és juttatási szabályzatban rögzített eljárási rend és elvek szerint - egy képzési időszakra biztosított, havonta folyósított juttatás.
(2) A rendszeres szociális ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb, mint az éves hallgatói normatíva 20%-a, amennyiben a hallgató
a) fogyatékossággal élő vagy egészségi állapota miatt rászorult, vagy
b) halmozottan hátrányos helyzetű, vagy
c) családfenntartó, vagy
d) nagycsaládos, vagy
e) árva.
(3) A rendszeres szociális ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb, mint az éves hallgatói normatíva 10%-a, amennyiben a hallgató
a) hátrányos helyzetű, vagy
b) gyámsága nagykorúsága miatt szűnt meg, vagy
c) félárva.
(4) A rendszeres szociális ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb, mint az éves hallgatói normatíva 10%-a, amennyiben a hallgató a 26-26/A. § szerinti - nem a részképzés idejére adományozott - ösztöndíjban részesül.
17. § (1) A rendkívüli szociális ösztöndíj a hallgató szociális helyzete váratlan romlásának enyhítésére - az intézményi térítési és juttatási szabályzatban rögzített eljárási rend és elvek szerint - folyósított egyszeri juttatás.
(2) Rendkívüli szociális ösztöndíjban a hallgató kérelme alapján részesülhet. A beérkezett hallgatói kérelmekről legalább havonta egyszer döntést kell hozni. A kifizetésről a döntést követő nyolc munkanapon belül intézkedni kell.
21. § (1) A hallgató szociális helyzetének megítélésekor figyelembe kell venni
a) az egy lakásban életvitelszerűen együtt lakó, ott bejelentett vagy tartózkodási hellyel rendelkezők számát és jövedelmi helyzetét;
b) a képzési hely és a lakóhely közötti távolságot, az utazás időtartamát és költségét,
c) amennyiben a hallgató tanulmányai során nem a Tbj. szerinti közös háztartásban él, ennek költségeit,
d) a fogyatékos hallgatónak mekkora összeget kell fordítania különleges eszközök beszerzésére és fenntartására, speciális utazási szükségleteire, valamint személyi segítő, illetve jelnyelvi tolmács igénybevételére,
e) a hallgató vagy a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója egészségi állapota miatt rendszeresen felmerülő egészségügyi kiadásait,
f) a hallgatóval közös háztartásban élő eltartottak számát, különös tekintettel a vele együtt eltartott gyermekek számára,
g) az ápolásra szoruló hozzátartozó gondozásával járó költségeket.
(2) A jövedelemszámításkor a havonta rendszeresen mérhető jövedelmeknél az utolsó három hónap átlagát, egyéb jövedelmeknél pedig az utolsó egy év tizenkettedét kell figyelembe venni. A hallgató kérésére a bizonyított jövőbeni jövedelemváltozást is figyelembe kell venni.
(3) A hallgató szociális helyzetének megállapításának részletes szabályait az intézmény térítési és juttatási szabályzata határozza meg.

II. Lábjegyzet
1 9/1992.(I.30.) AB határozat
2 18/1994. (III. 31.) AB. határozat
3 [1310/D/1990. AB hat.].
4 [9/1990. (IV. 25.) AB határozat]
5 Az értelmezett Alkotmány 889. o.