Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3121/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Varga Éva Csilla
Az eljárás megindulása
A panaszos 2009. február 13. napján tett feljelentést ismeretlen tettes ellen csalás bűntettének kísérlete miatt. Beadványában sérelmezte, hogy a rendőrkapitányság a hivatalomhoz előterjesztett panasza benyújtásáig, azaz 2009. március 29. napig nem adott tájékoztatást a feljelentése sorsáról.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
A feljelentés sorsának feltárása érdekében megkerestem a BRFK IV. kerületi Rendőrkapitányságot, valamint a BRFK Híradástechnikai és Informatikai Főosztály Informatikai Osztályát.

Az érintett alkotmányos jog
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. ." (Alkotmány 2. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok
1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról (Be.)
170. § (3) A nyomozás elrendeléséről a feljelentés megérkezésétől számított három napon belül kell határozni, feltéve, ha a feljelentést nem utasítják el, vagy a feljelentés kiegészítésére nincs szükség. A nyomozó hatóság az általa elrendelt nyomozásról, illetőleg a feljelentés elutasításáról huszonnégy órán belül értesíti az ügyészt. 
172. § (1) A feljelentést rendszerint az ügyésznél vagy a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni. A feljelentést nyomban nyilvántartásba kell venni.
(4) A távbeszélőn vagy más technikai eszközzel történt feljelentésre az (1) bekezdésben foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
23/2003. (VI.24.) BM-IM együttes rendelet a belügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok nyomozásának részletes szabályairól és a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítésének szabályairól (R.)
100.§ Feljelentés minden olyan, formához nem kötött - a büntetőeljárás megindítására vagy lefolytatására jogosult szerv vagy más hatóság, illetve a bíróság tudomására hozott - közlés, amely meghatározott vagy ismeretlen személy által elkövetett bűncselekmény gyanújára utaló tényállítást, illetve adatot tartalmaz.
22/2006. (XII. 29.) ORFK utasítás a rendőrség iratkezelési szabályzatáról (U.)
79. A küldemény – levél, távirat, fax, csomag stb. – postai vagy hivatali kézbesítés, futárszolgálat, informatikai-telekommunikációs eszköz, illetve magánfél (ügyfél, egyéb érdekelt stb.) személyes közreműködése útján kerül a Rendőrség szerveihez.
98. Minden beérkezett küldeményt iktatni kell.

A megállapított tényállás
A BRFK IV. kerületi Rendőrkapitányság vezetője a megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a rendelkezésére álló kimutatások és nyilvántartások alapján a panaszostól 2009. február 13. napján nem érkezett e-mail, illetve más formában feljelentés. A főügyeleten üzemelő 04rk@budapest.police.hu e-mail címet a számítógépes rendszergazda ellenőrizte, de az üzenet megérkezése nem volt kimutatható. A kapitányságvezető jelezte, hogy a fenti e-mail címre érkezett levelek kimutatásának ellenőrzése érdekében megkereste a BRFK Híradástechnikai és Informatikai Főosztály Informatikai Osztályát. Tájékoztatott arról is, hogy a panaszos a feljelentést elküldte a Fővárosi Főügyészség részére is, amelyet a kerületi rendőrkapitányság 2009. április 17. napján kapott meg a főügyészségtől. E feljelentés alapján csalás bűncselekménye miatt nyomozás elrendelésére került sor, melynek során a nyomozó hatóság a panaszost 2009. április 29. napján kihallgatta. A kapitányságvezető által megküldött iratok között szerepelt a kerületi rendőrkapitányság Bűnügyi Osztály Gazdaságvédelmi Alosztályának a Budapest IV. és XV. Kerületi Ügyészség vezetőjéhez címzett levele, amelyben az ügyészséget arról tájékoztatta, hogy a nyomozás elrendelésére 2009. április 20. napján került sor, mivel a rendőrségre 2009. február 13. napján érkezett feljelentés ismeretlen okok miatt nem került iktatásra.
A tájékoztató levélre és a megküldött iratokra figyelemmel megkerestem a BRFK Híradástechnikai és Informatikai Főosztály Informatikai Osztályát azzal, hogy a lefolytatott vizsgálatról tájékoztasson. Megkeresésemre Budapest Rendőrfőkapitánya arról tájékoztatott, hogy az ORFK Információtechnológiai és Műszaki Főosztály Számítástechnikai Központ adatai szerint 2009. február 13. napján a panaszos e-mail címéről 18.54 perckor 1 db 647.1 Kb méretű levél érkezett a 04rk@budapest.police.hu e-mail cím postafiókjába. A levélhez kapcsolódó további esemény kimutatása technikailag nem volt lehetséges. Megküldte egyúttal a panaszos 2009. március 26. napján kelt, a Fővárosi Főügyészségnek címzett, elektronikus úton megküldött levelét, amelyben tájékoztatta az ügyészséget arról, hogy 2009. február 13. napján feljelentést tett a rendőrségen, a nyomozás elrendeléséről nincs tudomása. A levél mellékletét képezte a rendőrségnek 2009. február 13-án 18. 54. perckor a strausz@camex.hu e-mail címről elküldött feljelentés is.
A BRFK IV. kerületi Rendőrkapitányság vezetője újabb levelében a fenti vizsgálat eredményéről szintén értesített és egyúttal hozzátette azt is, hogy miután további esemény kimutatása nem volt lehetséges, ezért sem az üzenet tartalma, sem esetleges törlésének körülményei nem állapíthatók meg. Tekintettel arra, hogy kétséget kizáróan nem állapítható meg a levél továbbításának elmulasztását elkövető személy kiléte, ezért fegyelmi eljárás elrendelésére nem került sor. Ugyanakkor az esetleges mulasztások megelőzése érdekében a történteket és a levonható tanulságokat az állomány részére ismertetés és oktatás tárgyává tette. Felhívta a főügyeletesek figyelmét, hogy a kapitányság e-mail címére érkező leveleket a „vélhetőleg kéretlen reklámlevél” kivételével minden esetben nyomtassák ki.

A vizsgálat megállapításai
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A vizsgálattal érintett BRFK IV. kerületi Rendőrkapitányság az Obtv. 29. § (1) d) pontja szerinti rendvédelmi szerv, így eljárásának vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik. 
Budapest Rendőrfőkapitánya és a BRFK IV. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjének megkeresésemre adott válasza alapján a következőket állapítottam meg:
A panaszos a 04rk@budapest.police.hu e-mail címre 2009. február 13. napján elküldte a feljelentését, azonban az iktatásra nem került, így a nyomozás elrendelésére csak később, az ügyészség részére megküldött és általa a nyomozó hatóságnak továbbított feljelentés alapján 2009. április 20. napján került sor. Korábban az OBH 5642/2007. számú jelentésemben kiemeltem, hogy a tisztességes eljárás követelménye olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet megítélni. Az Alkotmánybíróság rámutatott arra is, hogy a tisztességes lejáráshoz való jog abszolút jog, amellyel szemben nem létezik mérlegelhető más alapvető jog, vagy alkotmányos cél, mert már maga is mérlegelés eredménye. (6/1998. (III.11.) AB határozat, 14/2004. (V.7.) AB határozat)
A Be. 172.§ (1) és (4) bekezdése szerint a távbeszélőn vagy más technikai eszközzel tett feljelentésre az írásban tett feljelentésre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni, azaz nyomban nyilvántartásba kell venni. Az R. 100.§-a szerint a feljelentés formához nem kötött közlés, amely bűncselekmény gyanújára utaló tényállást, illetve adatot tartalmaz. Az U 98. pontja szerint minden küldeményt iktatni kell.
A fenti jogszabályok, valamint a rendőrség iratkezelési szabályzatáról szóló utasítás egyértelműen rendelkeznek arról, hogy a rendőrségnek az elektronikus úton előterjesztett feljelentést ugyanúgy iktatnia kell, mint az írásban vagy szóban előterjesztett feljelentést.
A hivatkozott rendelkezésekre figyelemmel megállapítom, hogy a BRFK IV. kerületi Rendőrkapitánysága azzal, hogy a panaszos elektronikus úton megküldött feljelentését nem iktatta és arról nem döntött a jogszabályban előírt határidőn belül, a jogállamiság elvével és az abból fakadó jogbiztonság követelményével, valamint a panaszos, mint sértett tisztességes eljáráshoz való jogával összefüggésben visszásságot okozott.
A feltárt mulasztás, illetőleg alkotmányos joggal összefüggő visszásság ellenére ombudsmani intézkedést nem tartottam szükségesnek, mivel a BRFK IV. kerületi Rendőrkapitányság vezetője – saját hatáskörében – felhívta a főügyeletesek figyelmét arra, hogy a rendőrkapitányság e-mail címére érkező leveleket minden esetben nyomtassák ki, valamint az állomány részére oktatás tárgyává tette a történteket és a levonható tanulságokat. 

Budapest, 2009. június 30.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.