Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának 
Jelentése
az OBH 2656/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Varga Éva Csilla
A vizsgálat megindulása
A panaszos 2007 decemberében idős beteg szülei miatt kérelemmel fordult Hollóháza Község Önkormányzatának Polgármesteri Hivatalához ápolási díj igénylése iránt. A polgármesteri hivatal nem válaszolt a kérelmére, ezért egy hónappal később írásban érdeklődött, de válasz ekkor sem érkezett. Ezt követően ismét megkereste a polgármesteri hivatalt írásban. Ez utóbbi levelére reagálva a kérelmét elutasították indokolás nélkül. Panaszában arra is kitért, hogy rossz anyagi helyzetére figyelemmel nem tudta fizetni a kommunális adót, ezért részletfizetést kért, amelyet meg is kapott. Az első részlet befizetése után azonban a fennmaradó összeget egyben levonták a részére folyósított lakásfenntartási támogatásból. Sérelmezte azt is, hogy 2009. évben az önkormányzat nem ítélt meg részére lakásfenntartási támogatást.
A beadványban foglaltak alapján felmerült a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő alkotmányos jog, valamint a szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
A beadványban foglaltakról Hollóháza Község Önkormányzat polgármesterétől tájékoztatást és a vonatkozó dokumentumok másolatának, valamint a szociális ellátásokkal kapcsolatos helyi önkormányzati rendelet megküldését kértem.

Érintett alkotmányos jogok
– a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”)
– a szociális biztonsághoz való jog (Alkotmány 70/E. § (1) „A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.”)
– a jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57. § (5) bekezdés: „A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.”) 

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (Szt.)
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról (Vht.)
2003. évi XCII. törvény az adózás rendjéről (Art.)
2008. évi CII. törvény a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről
Hollóháza Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2005. (04.28.) számú rendelete a szociális rászorultságtól függő pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról

A megállapított tényállás
I. A panaszos Hollóháza Község Önkormányzatának Polgármesteri Hivatalához 2007. decemberében benyújtott kérelmében kérte, hogy idős, beteg önmaga ellátására képtelen édesapja és édesanyja után ápolási díjat állapítson meg részére az önkormányzat. Mivel az önkormányzat nem válaszolt, ezért egy hónap múlva megismételte a kérelmét, majd az önkormányzat további hallgatását követően újabb kérelmet terjesztett elő. Ez utóbbi kérelmére Hollóháza Község Önkormányzat Képviselő-testülete határozatot hozott, melyet a panaszos a beadványa mellékleteként megküldött. A képviselő-testület a 21/2008. (02.13.) számú határozatában a panaszos ápolási díj megállapítása tárgyában benyújtott kérelmét elutasította. A képviselő-testület a Ket.-re hivatkozva a határozatot egyszerűsített határozat formájában hozta meg, azaz indokolást nem tartalmazott. Az egyetlen jogszabályi hivatkozás, amellyel a képviselő-testület a döntést kívánta alátámasztani az Szt. 45.§-a, amely az átmeneti segélyről rendelkezik. A határozat a képviselő-testület ülésének jegyzőkönyvében szerepelt. A megkeresésemre a jegyző ugyanezen határozat indokolással és jogorvoslati záradékkal ellátott változatát küldte el, amely azonban a határozat keltét, illetőleg bevezető részt nem tartalmazott. A panaszos ilyen kiegészített határozatot nem kapott.
II. A kommunális adóval kapcsolatban benyújtott panasz vonatkozásában a panaszos mellékelte a 2008. szeptember 15. napján kelt, 295-3/2008. számú határozatot, amelyben a jegyző a panaszos részére 2008. december 25. napjáig a 3.600 forint adóhátralék megfizetésére részletfizetést engedélyezett. A határozat indokolásában a jegyző kitért arra, hogy a panaszos a kérelmében hivatkozott arra, hogy havi 25.650 forint szociális ellátásban részesül, így a 3.600 forint egy összegben való megfizetése nehézséget okoz. Megkeresésemben kértem a jegyzőt, hogy tájékoztasson arról, hogy miért került sor később az adóhátralék egy összegben történő levonására a lakásfenntartási támogatásból és küldje meg az ügyben keletkezett iratanyagot. A jegyző a válaszában arról tájékoztatott, hogy a panaszos nem fizette meg határidőben a második részletet, ezért a tartozást egy összegben vonta le a lakásfenntartási támogatásból. Arról is tájékoztatott, hogy a részletfizetést engedélyező határozat indokolásában felhívta a panaszos figyelmét arra, hogy a részletek pontos megfizetésének elmulasztása esetén a tartozás egy összegben esedékessé válik. Miután a szociális ellátásokról szóló helyi önkormányzati rendelet szerint a lakásfenntartási támogatás kifizetése készpénz formájában történik, ezért az adóhátralék levonására úgy került sor, hogy a tartozás összegével csökkentett lakásfenntartási támogatást fizetett az önkormányzat a panaszosnak erre vonatkozó külön határozat meghozatala nélkül. 
III. A jegyző megküldte Hollóháza Önkormányzat polgármesterének 2009. február 9. napján kelt 149/2/2009. számú határozatát is, amelyben a polgármester – a képviselőtestülettől kapott átruházott hatáskörben eljárva - 2009. február 1. napjától 2010. január 31. napjáig terjedő időtartamra a panaszos részére normatív lakásfenntartási támogatást állapított meg. A határozatban arról is tájékoztatta a panaszost, hogy a határozat ellen 15 napon belül az Észak-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatal Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Területi Kirendeltségéhez címzett fellebbezéssel élhet.

A vizsgálat megállapításai
A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A panaszos ügyében eljárt szerv a képviselő-testület, valamint a polgármester, amely, illetőleg aki az Obtv. 29. § (1) bekezdésének a/ pontja értelmében közigazgatási feladatot ellátó szervek, ezért eljárásuk vizsgálata az ombudsman hatáskörébe tartozik.

Az esettel kapcsolatos alkotmánybírósági gyakorlat
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. Az Alkotmánybíróság töretlen gyakorlata által követett értelmezés szerint a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak a biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. (9/1992. (I. 30.) AB határozat) Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.
A határidők a jogilag szabályozott eljárások olyan elemei, amelyek általában az eljárások, ezen belül különösen egyes eljárási cselekmények lefolytatása, illetőleg bizonyos jogosultságok gyakorlása vagy kötelezettségek teljesítése ésszerű időn belül való befejezését írják elő; megakadályozzák az eljárások parttalanná válását, ugyanakkor biztosítják – többek között – az alapjogok gyakorlásának lehetőségét. (23/2005. (VI. 17.) AB határozat)
Az Alkotmánybíróság a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. A döntés szerint az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. A közigazgatási eljárás nem nélkülözheti a kötelező ügyintézési határidőket. (72/1995. (XII. 15.) AB határozat)

Az ügy érdeme tekintetében
I. Hollóháza Község Önkormányzata Képviselő-testületének 21/2008. számú jegyzőkönyvbe foglalt ápolási díj iránti kérelmet elutasító határozatával kapcsolatban megkeresésemre a jegyző a helyi önkormányzati rendeletet és a panaszos ügyében hozott határozatokat küldte meg, a panaszos kérelmeit, beadványait és egyéb iratokat ismételt kérésem ellenére sem. Erre figyelemmel a panaszos hivatalomhoz intézett beadványában jelzett azon állítását, amely szerint a képviselő-testület csak több hónap eltelte után, a harmadik írásbeli kérelmére döntött az ápolási díj iránti kérelméről, tényként fogadtam el. A Ket. 33.§ (1) bekezdése szerint az érdemi határozatot a kérelem érkezésétől számított 30 napon belül kell meghozni. Ebbe azonban a törvényben meghatározott eljárási cselekmények elvégzéséhez szükséges időintervallumok nem számítanak bele, pl. az eljárás felfüggesztése, a tényállás tisztázáshoz szükséges adatok közlésére, nyilatkozattételre irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő időtartam, szakhatóság eljárásának időtartama, stb.
Az eljáró hatóság vezetője – ha azt törvény nem zárja ki – az ügyintézési határidőt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb harminc – kiskorú ügyében legfeljebb tizenöt – nappal meghosszabbíthatja. Erről értesíteni kell az ügyfelet és mindazokat, akiket az eljárás megindításáról értesítettek. [Ket.33. § (7)]
A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján megállapítottam, hogy a képviselő-testület eljárása jelentősen elhúzódott, az ügyintézési határidő meghosszabbításáról a panaszos semmilyen értesítést nem kapott.
A panaszosnak kézbesített határozat az elutasítás ellenére indokolást nem tartalmazott, noha a Ket. rendelkezése szerint egyszerűsített határozat csak akkor hozható, ha a képviselő-testület a kérelemnek helyt ad. A jegyző a megkeresésemre megküldött válaszához egy olyan határozatot mellékelt, amely már tartalmazott indokolást, de ezt a határozatot – a rendelkezésemre álló iratok szerint – a képviselő-testület nem közölte az ügyféllel. Következésképpen ez utóbbi határozat nem felel meg a Ket. 78.§ (1) bekezdésében a határozat közlésére vonatkozóan előírt rendelkezésnek, így az joghatás kiváltására nem alkalmas. Megjegyzem azonban, hogy ez a határozat a panaszos részére fellebbezési jogot biztosított, noha az Ötv. értelmében a képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye, a határozata bíróság előtt támadható meg. Emellett az indokolt határozatot nem a jegyzőkönyvbe kell foglalni, hanem külön íven kell megszövegezni, amelyre jelen esetben nem került sor. 
A Ket. a közigazgatási hatóság határozatának tartalmáról és alakjáról egyértelmű rendelkezéseket tartalmaz. A Ket. 72. § (1) bekezdése foglalja össze az alakszerű határozat tartalmi elemeit. A panaszos részére kézbesített határozat a Ket. fenti rendelkezésével ellentétben azonban nem tartalmazza a keresetindítás lehetőségéről való tájékoztatást, a megállapított tényállást és az annak alapjául szolgáló bizonyítékokat, a mérlegelésben szerepet játszó szempontokat és tényeket, azokat a jogszabályi helyeket, amelyek alapján a hatóság a határozatot hozta, valamint a hatóság hatáskörét és illetékességét megállapító jogszabályra történő utalást, a döntéshozatal helyét és idejét, a döntés kiadmányozójának a nevét, hivatali beosztását. 
A fentiekre figyelemmel megállapítom, hogy Hollóháza Község Önkormányzata képviselő-testületének a panaszos részére kézbesített határozata jogszabálysértő, egyúttal visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével, ezen belül a panaszos tisztességes eljáráshoz való jogával összefüggésben.
II. A panaszos a beadványában a kommunális adóhátralékának egy összegben történő levonását is sérelmezte. A Vht. 74.§-ában foglaltakra figyelemmel az adóhátralék levonása a lakásfenntartási támogatásból nem volt jogszabálysértő. A jegyző ugyanis a kommunális adó részletekben történő megfizetését engedélyező határozat indokolásában felhívta a panaszos figyelmét arra, hogy a részletek pontos megfizetésének elmulasztása esetén a tartozás a járulékaival együtt egy összegben esedékessé válik. Figyelemmel arra, hogy a panaszos 2008. évben szociális segélyben és lakásfenntartási támogatásban részesült, így az adóhátralék levonása a Vht. alapján csak a lakásfenntartási támogatás összegéből volt lehetséges. A jegyző tájékoztatása szerint az adóhátralék végrehajtására visszatartás formájában került sor, azonban erről a jegyző, mint önkormányzati adóhatóság határozatot, végzést nem hozott. 
Az Art. 150.§ (1) bekezdése szerint az adóhatóság az adótartozás megfizetésére az adózót felhívhatja, eredménytelen felhívás esetén a végrehajtást megindíthatja. A végrehajtási eljárás a végrehajtási cselekmény foganatosításával indul. A 151. § (2) bekezdése értelmében az adóhatóság az általa felülvizsgált, az adózót megillető költségvetési támogatást az általa nyilvántartott adótartozás összegéig visszatarthatja, és ezzel a tartozás megfizetettnek minősül. Figyelemmel az Szt. 38.§ (2) bekezdésére és a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről szóló törvényre a normatív lakásfenntartási támogatás költségvetési támogatásnak minősül, így vonatkozik rá az Art. 151.§ (2) és (3) bekezdése, amely szerint az adóhatóság az általa nyilvántartott adótartozás összegéig a költségvetési támogatást visszatarthatja. A visszatartásról az adóhatóság az adózót végzéssel értesíti.
Ezen rendelkezés értelmében a lakásfenntartási támogatás visszatartására vonatkozó döntéséről a jegyzőnek végzéssel kellett volna értesítenie a panaszost. Ennek elmulasztásával Hollóháza Önkormányzatának jegyzője visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével, valamint a panaszos tisztességes eljáráshoz való jogával összefüggésben.
III. A 2009. február 9. napján kelt 149/2/2009. számú határozat rendelkező részében a polgármester a panaszost tájékoztatta az igénybe vehető jogorvoslati lehetőségről is. A Ket. fentebb már hivatkozott rendelkezése szerint nélkülözhetetlen a rendelkező részben a jogorvoslati eszköz igénybevételének lehetőségére történő utalás. Az ügyfelet tájékoztatni kell a fellebbezés lehetőségéről, a jogorvoslat benyújtásának határidejéről, a benyújtás helyéről, a kérelmet elbíráló címzett felettes szerv megnevezéséről, az illetékfizetési kötelezettségről. Amennyiben a hatóság tájékoztatása nem felel meg a jogszabály rendelkezéseinek, nem ad pontos felvilágosítást arról, hogy melyik szervnél támadhatja meg az ügyfél a határozatot, visszásságot okozhat a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben.
A fenti határozat a fellebbezés címzettjeként az Észak-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatal Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Területi Kirendeltségét jelölte meg, a Ket. 107.§ (1) bekezdése azonban úgy rendelkezik, hogy az átruházott hatáskörben hozott elsőfokú döntéssel szembeni fellebbezés elbírálása a képviselő-testület hatáskörébe tartozik. 
A panaszosnak ugyan e határozat hátrányt nem okozott, azonban a jogorvoslatról való téves tájékoztatásra figyelemmel megállapítom, hogy a határozat magában hordozza a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljárással, valamint a jogorvoslathoz fűződő joggal összefüggő visszásságot.

Intézkedéseim
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem
– Hollóháza Község Önkormányzata Polgármesterénél, hogy hívja fel a Képviselő-testület figyelmét arra, hogy a jövőben kiemelt figyelmet fordítson a Ket. ügyintézési határidőre és az alakszerű határozat tartalmi elemeire vonatkozó szabályai betartására.
– Hollóháza Község Önkormányzatának Jegyzőjénél, hogy az adóhátralék visszatartására vonatkozó döntéséről minden esetben hozzon alakszerű határozatot,
– a polgármesternél, hogy a jövőben határozatait a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően hozza meg.

Budapest, 2009. július

Prof. Dr. Szabó Máté

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (Szt.)
25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.
(3) Szociális rászorultság esetén a jogosult számára
a) a települési önkormányzat jegyzője az e törvényben meghatározott feltételek szerint
aa) időskorúak járadékát,
ab) rendelkezésre állási támogatást,
ac) rendszeres szociális segélyt,
ad) a 41. § (1) bekezdésében és a 43/A. § (1) bekezdésében foglalt ápolási díjat;
b) a települési önkormányzat képviselő-testülete az e törvényben, illetve az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint
ba) a 38. § (1) bekezdésében foglalt lakásfenntartási támogatást,
bb) a 43/B. § (1) bekezdésében foglalt ápolási díjat,
bc) átmeneti segélyt,
bd) temetési segélyt
állapít meg.
32. § (3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a települési önkormányzat képviselő-testülete rendeletben szabályozza a hatáskörébe tartozó pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait.
38. § (1) A lakásfenntartási támogatás a szociálisan rászorult személyeknek, családoknak az általuk lakott lakás vagy nem lakás céljára szolgáló helyiség fenntartásával kapcsolatos rendszeres kiadásaik viseléséhez nyújtott hozzájárulás. 
40. § Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.
43/B. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete - az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek fennállása esetén - ápolási díjat állapíthat meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy ápolását, gondozását végzi. A jogosultság megállapítása szempontjából figyelembe vehető egy főre számított havi családi jövedelemhatárt úgy kell szabályozni, hogy az önkormányzat rendelete az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél, egyedülálló esetén annak 150%-ánál alacsonyabb jövedelmi jogosultsági feltételt nem írhat elő.
44. § (1) Az ápolási díj havi összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének
c) a 43/B. § (1) bekezdésében foglalt esetben legalább 80%-a.
45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)
11. § (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye.
17. § (1) A képviselő-testület üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely a megjelent képviselők és meghívottak nevét, a tárgyalt napirendi pontokat, a tanácskozás lényegét, a szavazás számszerű eredményét és a hozott döntéseket tartalmazza. A jegyzőkönyv elkészítéséről a jegyző gondoskodik.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
71. § (1) A hatóság - a (4) és (5) bekezdésben meghatározott kivétellel - az ügy érdemében határozatot hoz, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésekben pedig végzést bocsát ki.
(3) Jogszabály által meghatározott esetben egyszerűsített határozat hozható, ha a hatóság a kérelemnek helyt ad, és az ügyben nincs ellenérdekű ügyfél.
(5) Jogszabály lehetővé teheti, hogy a hatóság mellőzze a határozathozatalt, ha az eljárás pénzbeli ellátás jogszabályban meghatározott mértékre történő emelésére irányul. Ez a szabály egyedi hatósági ügyben indult eljárásra nem alkalmazható.
72. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell
a) az eljáró hatóság megnevezését, az ügy számát és ügyintézőjének nevét,
b) a jogosult vagy kötelezett ügyfél nevét (megnevezését) és lakóhelyét (székhelyét vagy telephelyét) vagy tartózkodási helyét (szálláshelyét),
c) az ügy tárgyának megjelölését,
d) a rendelkező részben
da) a hatóság döntését, továbbá a fellebbezés (keresetindítás), illetve a fellebbezés elektronikus úton való benyújtásának lehetőségéről való tájékoztatást,
db) a szakhatóság megnevezését és állásfoglalását,
dc) az ügyfélnek, valamint az eljárás egyéb résztvevőinek járó költségtérítés, illetve munkadíj összegéről szóló rendelkezést, ha annak megállapítása nem külön végzésben történt,
dd) az eljárási költségek viseléséről szóló döntést,
de) a kötelezettség teljesítésének határnapját vagy határidejét és az önkéntes teljesítés elmaradásának jogkövetkezményeit,
df) a határozatban megállapított fizetési kötelezettség és a fellebbezési illeték elektronikus úton való megfizethetőségéről szóló tájékoztatást,
e) az indokolásban
ea) a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat,
eb) az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait,
ec) a mérlegelési, méltányossági jogkörben hozott határozat esetén a mérlegelésben, a méltányossági jogkör gyakorlásában szerepet játszó szempontokat és tényeket,
ed) a szakhatósági állásfoglalás indokolását,
ee) az eljárás során alkalmazott lefoglalás indokait,
ef) azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján a hatóság a határozatot hozta,
eg) a hatóság hatáskörét és illetékességét megállapító jogszabályra történő utalást,
f) a döntéshozatal helyét és idejét, a döntés kiadmányozójának a nevét, hivatali beosztását,
g) a döntés kiadmányozójának aláírását és a hatóság bélyegzőlenyomatát, elektronikus dokumentum formájában kiadott döntés esetén a minősített elektronikus aláírást.
107. § (1) Az önkormányzati hatósági ügyben átruházott hatáskörben hozott elsőfokú döntéssel szembeni fellebbezés elbírálása a képviselő-testület hatáskörébe tartozik.

1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról (Vht.)
2. § A munkabérre és egyéb járandóságra, valamint a pénzügyi intézménynél kezelt összegre vezetett végrehajtás foganatosítása esetén a bírósági végrehajtás szabályai irányadók akkor is, ha a pénzkövetelést közigazgatási végrehajtás vagy közvetlen végrehajtás útján hajtják be.
74. § Mentes a végrehajtás alól
a) a nemzeti gondozási díj és a hadigondozottak pénzbeli ellátása, az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló törvény szerint járó életjáradék,
b) az átmeneti segély, ideértve a meghatározott célra kapott segélyt is, a rendszeres szociális segély, a rendelkezésre állási támogatás, az időskorúak járadéka, a munkanélküliek jövedelempótló támogatása, az ápolási díj,
c) az anyasági segély,
d) a rokkantsági járadék és a vakok személyi járadéka,
e) a megváltozott munkaképességű, illetve egészségkárosodást szenvedett személyt erre tekintettel megillető juttatás (kereset-kiegészítés, átmeneti kereset-kiegészítés, jövedelem-kiegészítés, átmeneti jövedelem-kiegészítés, rendszeres szociális járadék, átmeneti járadék, bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka),
f) a törvényen alapuló tartásdíj, ideértve a bíróság által előlegezett gyermektartásdíjat is, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvényen alapuló gyermekvédelmi pénzbeli ellátások,
g) a nevelőszülő részére az államilag gondozott gyermek tartásáért fizetett gondozási díj,
h) az ösztöndíj, a tudományos továbbképzési ösztöndíjas munkabér jellegű ösztöndíjának kivételével [66. § d) pont],
i) a kiküldetéssel, külszolgálattal és munkába járással összefüggő költségtérítés,
j) a meghatározott kiadás fedezésére szolgáló összeg,
k)-m)
n) a fogyatékossági támogatás.

2003. évi XCII. törvény az adózás rendjéről (Art.)
10. § (1) Adóhatóságok:
a) az állami adóhatóság,
b) a vámhatóság,
c) az önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: önkormányzati adóhatóság).
133. § (1) Fizetési halasztás és részletfizetés (a továbbiakban együtt: fizetési könnyítés) az adózó és az adó megfizetésére kötelezett személy kérelmére az adóhatóságnál nyilvántartott adóra engedélyezhető. 
(9) A határozat rendelkező részében fel kell hívni az adózó figyelmét arra, hogy ha a kedvezmény feltételeit vagy az esedékes részletek befizetését nem teljesíti, a kedvezmény érvényét veszti, és a tartozás járulékaival együtt egy összegben esedékessé válik.
150. § (1) Az adóhatóság az adótartozás megfizetésére az adózót, a 35. § (2) bekezdése szerint az adó megfizetésére kötelezett személyt (a továbbiakban együtt: adós) felhívhatja, eredménytelen felhívás esetén a végrehajtást megindítja. A végrehajtási eljárás a végrehajtási cselekmény foganatosításával indul.
151. § (2) Az adóhatóság az általa felülvizsgált, az adózót megillető költségvetési támogatást (adó-visszaigénylést, adó-visszatérítést), az általa nyilvántartott adótartozás, adók módjára behajtandó köztartozás, az adózó nyilatkozatában vagy a vámhatóság, illetőleg más adóhatóság megkeresésében közölt - vámhatóságot, más adóhatóságot megillető - tartozás összegéig visszatarthatja, és ezzel a tartozás megfizetettnek minősül. A magánnyugdíjpénztárat megillető tagdíj (tagdíj-kiegészítés) és ennek pótlékai tekintetében fennálló túlfizetés visszaigénylése során az adóhatóság visszatartási jogát kizárólag a magánnyugdíjpénztárak valamelyikét megillető tagdíj (tagdíj-kiegészítés), késedelmi pótlék, illetve önellenőrzési pótlék tekintetében gyakorolhatja.
(3) A visszatartásról az adózót az adóhatóság végzéssel értesíti. Az adózó nyilatkozatában feltüntetett tartozásra gyakorolt visszatartás esetében az adóhatóság a végzés mellőzésével, írásban értesíti az adózót a visszatartás tényéről.

2008. évi CII. törvény a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről
22. § (1) A kiegészítő gyermekvédelmi támogatás, a rendszeres szociális segély, az időskorúak járadéka, a normatív alapú ápolási díj, az önkormányzat által szervezett közcélú foglalkoztatás támogatása, közfoglalkoztatást pótló juttatás, valamint az adósságcsökkentési támogatás, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szoctv.) 38. §-ának (2) és (5) bekezdésében meghatározott lakásfenntartási támogatás, továbbá a XXVI. Szociális és Munkaügyi Minisztérium fejezetből a gyermektartásdíj megelőlegezése esetében a települési önkormányzat első alkalommal az őt megillető havi összeg legfeljebb kétszeresét igényelheti, külön jogszabály szerinti éven belüli elszámolási kötelezettséggel.

Hollóháza Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2005. (04.28.) számú rendelete a szociális rászorultságtól függő pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról
19. § (4) A normatív lakásfenntartási támogatás összegét előre, 1 évre állapítja meg a Szociális Bizottság, kifizetése készpénz formájában havonként történik, a tárgyhót követő hónap első hetében.