Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2303/2009. számú ügyben

Előadó: dr. Varga Éva Csilla
A vizsgálat megindítása
Egy a Hivatalunkhoz forduló panaszos, aki előzetes letartóztatását 2008. október 9. napjától 2008. november 19. napjáig a Budapesti Rendőr-főkapitányság Aradi utcai fogdájában töltötte, azt sérelmezte, hogy 2008. november 3. napján egy lezárt borítékban szerette volna elküldeni fellebbezését a Budai Központi Kerületi Bíróságra, azonban az ügy előadója felbontva visszahozta a levelet és a tartalmáról kérdezte őt. Tudomása szerint a felbontott levele a mai napig nem került kézbesítésre. 
A fentiekre figyelemmel, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18.§ (3) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el, melynek során megkerestem az országos rendőrfőkapitányt és az ügyre vonatkozó belső vizsgálat lefolytatására kértem.

A megállapított tényállás
A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy a panaszost 2008. október 7-én vették őrizetbe, majd előzetes letartóztatásának elrendelését követően 2008. november 19. napjáig a Nemzeti Nyomozó Iroda Aradi utcai fogdájába került. 2008. október 31. napján a fogvatartott panaszos a Budai Központi Kerületi Bíróság mellett működő nyomozási bírónak címzett – jogorvoslati jogának érvényesítésével kapcsolatos - levele továbbítását kérte. Az országos rendőrfőkapitány arról tájékoztatott, hogy a levél még a fenti napon megérkezett az Életvédelmi Osztályra, de azt az előadó ténylegesen csak 2008. november 3. napján kapta kézhez. Ezt követően biztonsági okokból felnyitotta és ellenőrizte annak tartalmát. Mivel a levél tartalmilag panaszként volt értékelhető, a fogdán megkereste a panaszost, akivel pontosította a panaszának az okát, majd közölte vele, hogy a levelet a nyomozást felügyelő ügyészen keresztül haladéktalanul továbbítja. Ezt követően az előadó a levelet még aznap felterjesztette a Fővárosi Főügyészség Nyomozás Felügyeleti Osztályára.

Érintett alkotmányos jog
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. ." (Alkotmány 2. § (1) bek.)
A jogorvoslathoz való jog: „A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.” (Alkotmány 57. § (5) bek.)

A vizsgálat megállapításai
A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladat- és hatáskörét, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Obtv. 29. § (1) bekezdés d) pontja szerint a rendvédelmi szerv hatóságnak minősül.
A Rendőrség szerveiről és a Rendőrség szerveinek feladat- és hatásköréről szóló 329/2007. (XII.13.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés b) pontja szerint a Rendőrségnek egyes feladatok ellátására létrehozott szerve a Nemzeti Nyomozó Iroda.

Az ügy érdeme tekintetében
Az R. 4/C.§ (2) bekezdése szerint a jogorvoslati jog érvényesítésével kapcsolatos iratokat a címzettnek haladéktalanul továbbítani kell. A 6/A.§ (3)-(4) bekezdése értelmében a fogvatartott levelezésének ellenőrzése kiterjedhet a levél felbontására, melynek célja annak megállapítása, hogy a levél tartalmaz-e a fogda, illetve a fogvatartás biztonságát, a büntetőeljárás, illetve a szabálysértési eljárás eredményességét veszélyeztető, vagy bűncselekmény elkövetésére utaló adatot, információt, vagy tárgyat. A fogvatartottnak a hatóságokkal való levelezése tartalmilag nem ellenőrizhető. 
A fenti jogszabályi rendelkezések értelmében tehát a fogvatartott hatóság részére küldött levele tartalmilag nem ellenőrizhető, a fogvatartást foganatosító szerv képviselője a nyomozási bírónak címzett levelet nem bonthatja fel. Az országos rendőrfőkapitány a lefolytatott vizsgálat alapján megállapította a Nemzeti Nyomozó Iroda Bűnügyi Főosztály Életvédelmi Osztályának munkatársa azzal, hogy a panaszos nyomozási bíróhoz címzett levelét felbontotta figyelmen kívül hagyta a 19/1995. (XII.13.) BM rendelet 6/A. §-ának (4) bekezdésében foglaltakat. Erre figyelemmel a Nemzeti Nyomozó Iroda igazgatóját utasította, hogy a hasonló esetek elkerülése érdekében a szükséges további intézkedéseket tegye meg. Ugyanakkor rámutatott arra is, hogy a fogvatartott azon állítása nem felel meg a valóságnak, hogy a levelét az ügy előadója nem továbbította.
Az Alkotmánybíróság megállapítása szerint a jogállamiság elvéből folyó alapvető követelmény, hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által megállapított működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket (56/1991. (XI. 8.) AB határozat, ABH 1991, 454., 456.). Úgy gondolom nem vitatható, hogy ezen alkotmánybírósági érvelést a Nemzeti Nyomozó Iroda Bűnügyi Főosztály Életvédelmi Osztályának munkatársa figyelmen kívül hagyta a panaszos jogorvoslati kérelmet tartalmazó levelének felbontásakor.

Összegzés
Vizsgálatom eredményeként megállapítom, hogy a Nemzeti Nyomozó Iroda Bűnügyi Főosztály Életvédelmi Osztályának munkatársa azzal, hogy a panaszos Budai Központi Kerületi Bíróság nyomozási bírójának címzett levelét felbontotta, a jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való joggal, valamint a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. 
Tekintettel azonban arra, hogy az országos rendőrfőkapitány az ügyben fellépésemre eljárt, további külön intézkedést nem kezdeményezek.

Budapest, 2009. augusztus 14.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
A rendőrségi fogdák rendjéről szóló 19/1995. (XII.13.) BM rendelet
4/C. § (1) A fogvatartott jogorvoslati jogának az érvényesüléséről a fogda parancsnoka, illetve a fogvatartásért felelős gondoskodik.
(2) A jogorvoslati jog érvényesítésével kapcsolatos iratokat a címzettnek haladéktalanul továbbítani kell. A panaszokat, kérelmeket, bejelentéseket és a döntéseket a fogdaszolgálat köteles nyilvántartani.
6. § (1) A fogvatartott által írt, illetve a részére érkezett levelet - ha jogszabály másként nem rendelkezik - legkésőbb a második munkanapon továbbítani, illetve kézbesíteni kell.
6/A. § (1) A levelezés biztonsági ellenőrzésének célja a szökés, a bizonyítási eszközök megváltoztatásának vagy megsemmisítésének megakadályozása, újabb bűncselekmény, illetve a biztonságot sértő vagy veszélyeztető egyéb cselekmények elkövetésének a megelőzése, valamint a fogda rendjének, az őrzés, illetőleg a fogvatartás biztonságának a fenntartása.
(2) Az ellenőrzés a fogda biztonsági helyzetétől és a fogvatartott személyével kapcsolatban az (1) bekezdésben meghatározottak körében felmerült tényektől függően szúrópróbaszerűen vagy kellő rendszerességgel történhet. Az ellenőrzést a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselője végzi. Ha a fogvatartás helye a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv székhelyével nem azonos, az ellenőrzést - megkeresés alapján - a fogvatartásért felelős szerv képviselője is végezheti. Az ellenőrzésről a fogvatartottat tájékoztatni kell.
(3) Az ellenőrzés kiterjedhet a levél felbontására, melynek célja annak megállapítása, hogy a levél tartalmaz-e a fogda, illetve a fogvatartás biztonságát, a büntetőeljárás, illetve a szabálysértési eljárás eredményességét veszélyeztető, vagy bűncselekmény elkövetésére utaló adatot, információt, vagy tárgyat. Az ellenőrzésnél technikai (vegyi) eszköz és különlegesen kiképzett kutya is igénybe vehető.
(4) A fogvatartottnak a hatóságokkal, a nemzetközi szervezetekkel és a védőjével, valamint a 3. § (5) bekezdésében meghatározott személyekkel való levelezése tartalmilag nem ellenőrizhető. Ha alapos indok merül fel arra, hogy a fogvatartott részére érkező levél nem a borítékon megjelölt feladótól származik, a levelet a fogvatartott jelenlétében - jegyzőkönyv egyidejű felvétele mellett - kell felbontani. Az ellenőrzés csak a feladó azonosítására szolgálhat.