Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1980/2009. számú ügyben

Előadó: Tomolák Katalin
Az eljárás megindítása
A panaszos személyes meghallgatása alkalmával a gyámhivatal eljárását kifogásolta. Előadta, hogy a gyámhivatali tárgyaláson a gyermeket gondozó apával közösen kiválasztották a gyermeke továbbtanulása szempontjából szóba jöhető középiskolákat, megegyeztek azok sorrendjében, ezt követően azonban az apa új eljárást indított a továbbtanulás ügyében, a gyámhivatal azonban Őt erről nem értesítette.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvével, valamint az abból fakadó jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásság gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során felkértem a budaörsi gyámhivatal vezetőjét, hogy a panaszos ügyében tájékoztasson, és bocsássa rendelkezésemre az ügyben keletkezett dokumentumok másolatát.

A megállapított tényállás
A panaszos 2009. január 27-én kelt beadványában jelezte a gyámhivatalnak, hogy az apa nem nyilatkozik a gyermek továbbtanulásával kapcsolatos elképzeléseiről, és a panaszos véleményét sem hallgatja meg. A gyámhivatal az anya bejelentését követően – a szülőkkel telefonon történt egyeztetés után – 2009. február 5-én tárgyalást tartott. Az eljáró ügyintéző felhívta a felek figyelmét arra, hogy amennyiben az iskolaválasztás kérdésében nem tudnak megegyezni, arról a gyámhivatal dönt. A szülők eleinte nem értettek egyet egymás elképzeléseivel, végül kiválasztották a szóba jöhető középiskolákat, és megegyeztek azok sorrendjében is. 
Másnap az apa és a kiskorú megjelentek a gyámhivatalban és kérték, hogy a középiskolai jelentkezési lapon – az anyával történt megállapodással ellentétben – a gyermek jelenlegi iskolájának középiskolai tagozata kerüljön első helyen megjelölésre.
A gyámhivatal e kérelem alapján – amiről az anyát nem tájékoztatta – beszerezte a megjelölt oktatási intézmény igazgatóhelyettesének, a kiskorú osztályfőnökének, valamint a gyermekvédelmi felelősének a véleményét arra vonatkozóan, hogy a gyermek tanulmányi eredményének ismeretében, az apa által megjelölt sorrend a gyermek érdekében áll-e. 
A gyermekvédelmi felelős véleményében úgy fogalmazott, hogy a gyermek tanulmányi átlaga nem elegendő a középiskolai tagozatra való felvételhez, ezért másik iskolát javasol a számára. A gyermek tanulmányi eredménye az igazgatóhelyettes és az osztályfőnök véleménye szerint sem éri el a középiskolába való bejutáshoz szükséges pontszámot, jelentkezését ennek ellenére nem ellenzik. A gyámhivatal a beérkezett vélemények birtokában a II/280-3/2009. számú, 2009. február 13-án kelt határozatában – az apa és a gyermek kérelmének megfelelően – döntött a továbbtanulás kérdésében szülők között kialakult vitában. 
A panaszos a 2009. február 25-én a döntés ellen fellebbezést nyújtott be, amelyben az apával kötött egyezség érvényesülése érdekében a határozat visszavonását kérte. Ugyanezen a napon – a panaszos fellebbezésétől függetlenül – a gyámhivatal visszavonta a továbbtanulás kérdésében hozott határozatát, mert észlelte, hogy hatáskör hiányában döntött.
A gyámhivatal a Közép-magyarországi Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatalával konzultálva a továbbtanulás kérdésében hozott döntésének visszavonásáról szóló határozatát kiegészítette azzal, hogy az anya kérelmére az eljárást folytatja.

Érintett alapvető jog
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog.
Alkotmány 2. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”

A vizsgálat megállapításai
Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A budaörsi gyámhivatal az Obtv. 29. § (1) bekezdésének a) pontja szerinti közigazgatási feladatot ellátó szerv, így eljárásának vizsgálata az Obtv. 16. §-a alapján ombudsmani hatáskörbe tartozik.
Vizsgálatom során egyrészt megállapítottam, hogy a gyámhivatal II/280-3/2009. számú, – kiskorú iskolaválasztása ügyében hozott határozata, valamint a II/280-18/2009. számú, az eljárás folytatásáról rendelkező határozat törvénysértő, mivel a gyermek életpályájának, iskolájának megválasztásában, a külön élő szülők közötti vita esetén a döntés meghozatala a bíróság hatáskörébe tartozik.
A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény (Csjt.) 72/B. § (1) bekezdése szerint a különélő szülők a gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben a gyermek elhelyezését követően – közös szülői felügyelet hiányában is – együttesen gyakorolják jogaikat, kivéve, ha a különélő szülő felügyeleti jogát a bíróság korlátozta, szüneteltette vagy megszüntette.
A Csjt. alapján a gyermek sorsát érintő lényeges kérdés: a kiskorú gyermek nevének meghatározása, illetve nevének megváltoztatása, tartózkodási helyének kijelölése, továbbá iskolájának, valamint életpályájának megválasztása. (Csjt. 72/B § (2) bek.)
A gyermekétől különélő szülőt a bíróság feljogosíthatja a vagyonkezelés és a gyermek vagyoni ügyeiben a törvényes képviselet jogával is, illetve, ha a gyermek érdekei megkívánják, az őt egyébként megillető szülői felügyeleti jogokat – így a gyermek sorsát érintő valamely lényeges kérdésben való döntés jogát – korlátozhatja vagy megvonhatja, illetve egyes jogosítványok gyakorlásának szünetelését rendelheti el. (Csjt. 72/B § (3) bek.)
A Csjt 73. szakasza rendelkezik arról, hogy a gyámhivatalnak, illetőleg a bíróságnak mely kérdésében eldöntésében van hatásköre. Eszerint a szülői felügyelet körébe tartozó olyan kérdésekben, amelyekben a szülői felügyeletet együttesen gyakorló szülők nem tudnak egyetértésre jutni – a lelkiismereti és vallásszabadság körébe tartozó kérdések kivételével – a gyámhatóság dönt. (Csjt. 73. § (1) bek.) Ha a különélő szülők a közösen gyakorolt szülői felügyeleti jog tekintetében nem tudnak megegyezni, a döntés – a tizenhatodik életévét betöltött kiskorú tartózkodási helyének kijelölése [77. § (2) bek.] kivételével – a bíróság hatáskörébe tartozik. (Csjt. 73. § (2) bek.)
Csjt. magyarázata szerint a külön élő szülők esetében akár a törvényen, akár bírósági döntésen alapuló közösen gyakorolt szülői felügyeleti jog körében keletkezett vitáról a bíróság dönt, kivéve a 16. életévét betöltött kiskorú tartózkodási helyének kijelölése esetét. 
Külön élő szülők esetében a közösen gyakorolt szülői felügyeleti jog tehát magába foglalja a törvényen alapuló (72/B § (2) bek a gyermek sorsát érintő lényeges kérdések), valamint a bíróság döntésén alapuló közös szülői felügyeleti jogokat.
A bíróság hatáskörébe tartozó eljárással kapcsolatban a családjogi törvény végrehajtásáról, valamint a családjogi törvény módosításáról szóló 1986. évi IV. törvénnyel kapcsolatos átmeneti rendelkezésekről szóló 4/1987. (VI. 14.) IM rendelet (Vr.) 33. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közösen gyakorolt szülői felügyeleti jog [Csjt. 72/B. § (1) és (3) bek.] körében a különélő szülők közötti vita esetén bármelyik szülő kérelmére a gyermek lakhelye szerint illetékes bíróság nem peres eljárásban soron kívül határoz.
A Vr. 35. § (1) bekezdése az iskola megválasztása miatti vitánál határidőt is megállapít a perindításra: a szülőknek a gyermek továbbtanulásra való jelentkezését megelőző év október 31. napjáig a bírósági eljárást meg kell indítaniuk.
Megállapítottam, hogy a gyámhivatal megsértette a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény alapelveit, amelyek szerint a közigazgatási hatóság a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatásköre gyakorlása során a szakszerűség, az egyszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelményeinek megfelelően köteles eljárni, amikor nem értesítette az anyát az apa azon kérelméről, amelyben a közöttük létrejött megállapodás módosítását kérte.
A gyámhivatal-vezető tájékoztatása szerint a hatóság azért nem értesítette az anyát az apa és a gyermek kérelméről, mert a Ket. 29. § (3) bekezdése alapján a hatóságnak csak az eljárás megindításáról van értesítési kötelezettsége, az egyes eljárási cselekményekről nem. 
Álláspontom szerint a Ket. 29. § (3) bekezdése, amely szerint „Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, az eljárás megindításáról a hivatalból indult eljárásban az ismert ügyfelet az eljárás megindításától, a kérelemre indult eljárásban az ismert ellenérdekű, illetve érintett ügyfelet a kérelem beérkezésétől számított öt napon belül értesíteni kell”, nem zárja ki az eljárás során az ügyfél értesítésének lehetőségét az őt érintő lényeges kérdésekben.
Az eljáró ügyintéző az egyeztető tárgyaláson arról tájékoztatta a feleket, hogy megállapodásuk hiányában a továbbtanulás kérdésben a gyámhivatal fog dönteni. Miután a feleknek sikerült megállapodniuk a gyermek továbbtanulása ügyében, a panaszos abban a hiszemben volt, hogy a kérelmére indult hatósági eljárás lezárult. Arról értesíteni kellett volna a panaszost, hogy az apa és a gyermek a megállapodás módosítását kérte és a hatósági eljárás emiatt folytatódik.
Összességében megállapítottam, hogy a gyámhivatal azzal, hogy bírósági hatáskörbe tartozó ügyben hozott döntést, és nem értesítette az ügyfelet az őt érintő fontos kérdésről, a jogállamiság elvével és az abból fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okozott.

Intézkedéseim
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a budaörsi gyámhivatal vezetőjét, hogy a Ket. 22. § (1) bekezdésére figyelemmel hatáskörének vizsgálatára a jövőben fordítson fokozott figyelmet, ügyeljen arra, hogy az ügyintézéseik során érvényesüljenek a Ket. eljárási alapelvei.
Az egységes jogalkalmazás érdekében felkérem a szociális és munkaügyi minisztert, hogy hívja fel a gyámhivatalokat a szülői felügyeleti joggal kapcsolatos hatáskörükre.
Felkérem az oktatási minisztert, hogy tájékoztassa az iskolák igazgatóit arról, hogy időben hívják fel a külön élő szülők figyelmét a jogi szabályozásra, abban az esetben, ha a gyermekek továbbtanulása kérdésében nem tudnak megegyezni.

Budapest, 2009. június 30. 

Prof. Dr. Szabó Máté sk.