Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1801/2009. sz. ügyben

Előadó: dr. Halász Zsolt
Az eljárás megindulása
Az elmúlt évben, OBH 3078/2008. számon átfogó vizsgálatot folyattam a BKV Zrt. jegyellenőrzési, pótdíjazási és követeléskezelési gyakorlatával kapcsolatban. Jelen vizsgálatom annak feltárására irányult, hogy a jelentésemben tett kezdeményezéseim, ajánlásaim miként érvényesültek.

A megállapított tényállás
Az OBH 3078/2008. sz. jelentés megállapításai
Hivatkozott jelentésem megállapításai különösen a BKV Zrt. üzletszabályzatára, a panaszok kivizsgálására, a jegyvásárlási lehetőség biztosítására, a BKV Zrt. utazási jogosultságot ellenőrző munkatársai azonosíthatóságára, a tisztességes eljárás követelményének érvényesülésére, a követelések elévülésére, és a méltányosság gyakorlására irányultak
Az általános szerződési feltételekkel kapcsolatban megállapítottam, hogy a BKV Zrt. törvényi kötelezettsége ellenére nem rendelkezett a vizsgálat időpontjában a Nemzeti Közlekedési hatóság által jóváhagyott Üzletszabályzattal, amely mind formálisan, mind érdemében sértette az utasok jogállamiságból fakadó jogbiztonságoz való jogát. 
A panaszok kivizsgálása tekintetében megállapítottam, hogy a BKV Zrt. panaszkezelési gyakorlata – figyelemmel a meggyőző erőt, és a lefolytatott vizsgálat tényszerűségét gyakran nélkülöző válaszlevelekre, valamint a válaszadás sokszor rendkívül hosszú idejére – az utasok tisztességes eljáráshoz való jogát sérti.
Jelentésemben visszásságként értékelve tártam fel jegyvásárlás korlátozott lehetőségét, miszerint a BKV Zrt. nem biztosítja minden általa üzemeltetett megállóhelyen – ténylegesen és teljes üzemidőben – az előzetes jegyvásárlás lehetőségét, továbbá jegy vásárlásra a járművekre való felszálláskor sem biztosít olyan megállókban lehetőséget, ahol arra másképp nincs lehetőség, ugyanakkor a jegy nélkül utazókkal szemben kivétel nélkül pótdíjköveteléssel lép fel, a jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét okozza. 
A BKV Zrt. utazási jogosultságot ellenőrző munkatársainak azonosíthatósága tekintetében azt állapítottam meg, hogy a jegyellenőrök ellenőrzési jogosultsága igazolásának megfelelő eszköze a karszalag, az ellenőr fényképét és azonosító számát tartalmazó igazolványával együttesen viselve. Elengedhetetlennek tartottam azonban annak biztosítását is, hogy az ellenőrök egy esetleges konfliktushelyzetben se válhassanak „arctalanná”, tekintettel arra, hogy tevékenységüket minden esetben egy közszolgáltató képviselőiként végzik. Emellett rámutattam arra is e feltételeknek, követelményeknek a BKV Zrt. által szerződtetett biztonsági őrökkel szemben is érvényesülniük kell. Megállapítottam, hogy abban az esetben, ha BKV Zrt. jegyellenőrzést végző bármely munkatársa megfelelő igazolvánnyal nem tudja intézkedése idején folyamatosan azonosítani magát, fényképet és azonosító számot tartalmazó igazolvánnyal nem rendelkezik, azt eltakarja, illetve az utas kérésére azonosító számát nem közli, az utasok tisztességes eljáráshoz való jogával összefüggő visszásságot okoz. 
A tisztességes eljárás követelményének érvényesülése tekintetében rámutattam, hogy a BKV Zrt. kétségtelenül jogosult ellenőrizni, hogy utasai eleget tettek-e előzetes jegy/bérlet-vásárlási kötelezettségüknek, és amennyiben az ellenőrök azt állapítják meg, hogy az utas megfelelő menetjegy, vagy bérlet nélkül utazik, jogosult a pótdíjazási eljárást megindítani. A jegyellenőrzés során a BKV Zrt. munkatársainak feladata az utazási jogosultság ellenőrzésére, és adott esetben a pótdíjazási eljárás megindítására van hatásköre. Kiemeltem egyúttal, hogy az utasok emberi méltósághoz fűződő jogát sérti, ha BKV Zrt. jegyellenőrzést végző munkatársa az utas magatartását – jogszerűségétől függetlenül –, illetve menetjegyének hiányát kifogásolható hangnemben minősíti, vagy az utasokkal szemben más, őt megalázó módon viselkedik.
A pótdíjkövetelések elévülése és az elévült követelések érvényesítése tekintetében rámutattam, hogy a BKV Zrt. azon gyakorlata, miszerint pótdíjköveteléseit a polgári jog általános, 5 éves elévülési idején belül érvényesíti, nem felel meg a hatályos jogszabályi rendelkezéseknek, mivel az autóbusszal, trolibusszal, villamossal díj ellenében végzett személyszállításra vonatkozó a közúti személyszállítási szerződésekről szóló 20/1981 (VI. 19.) MT rendelet (Kszr.) 3. § (2) bekezdése a Ptk.-ban meghatározott általános elévülési időhöz képest annál jóval szigorúbb rendelkezést tartalmaz, amely szerint az említett közlekedési eszközök esetében „[a] személyszállítási szerződésekből eredő igények egy év alatt évülnek el”. Kiemeltem egyúttal, hogy mivel a közlekedési társaság utasai homogén csoportot képeznek, így az Alkotmány 70/A. §-ára figyelemmel nem lehet különbséget tenni köztük aszerint, hogy éppen autóbusszal, villamossal, metróval, trolibusszal vagy fogaskerekű vasúttal utaznak, így minden utas esetében az egy éves elévülési időt kell figyelembe venni. Mindezek tekintetében megállapítottam, hogy a BKV Zrt. a jogállamiság elvével és az abból fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő visszásságot okozott azzal, hogy a személyszállítási szerződésekből eredő követeléseit a Kszr.-ben meghatározott 1 éves elévülési időn túl is érvényesítette.
A jelentésben különösen ügyfélbarát gyakorlatnak értékeltem, hogy a BKV Zrt. lehetőséget biztosít a pótdíjtartozások méltányossági okból történő mérséklésére, illetve a tartozás részletekben történő megfizetésére. Rámutattam arra is, hogy mint minden más területen, a méltányosság gyakorlása – a tartozások összegének csökkentése, illetve részletfizetés engedélyezése – során is alapvető követelmény, hogy az indokolatlan hátrányos megkülönböztetés tilalma érvényesüljön. Mindezek tekintetében meg kellett állapítanom, hogy a BKV Zrt. e gyakorlata elvszerűtlen, önkényes és nem biztosítja, hogy a méltányossági kérelmek alapján az arra valóban rászorultakkal szembeni követeléseit mérsékelje. E gyakorlat sérti a tisztességes eljárás követelményét, és alkalmas arra, hogy indokolatlan hátrányos megkülönböztetéshez vezessen.

A jelen vizsgálat során feltárt tényállás
Jelen vizsgálatom során megkeresésemben a következő kérdéseket intéztem a BKV Zrt. vezérigazgatójához:
–	2008. július 1-je és 2009. június 30-a között hány esetben fajult tettlegességig ellenőreik, biztonsági őreik illetve utasaik nézeteltérése, hány alkalommal következett be személyi sérülés ilyen esetekben;
–	2008. július 1-je és 2009. június 30-a között hány esetben kérték jegyellenőrzést végző munkatársai a rendőrség segítségét, az utas agresszív magatartása miatt, illetve egyéb a jegyellenőrzéssel összefüggő okból;
–	2008. július 1-je és 2009. június 30-a között hány esetben tett feljelentést a BKV Zrt. utasának a jegyellenőrzést végző munkatársaival szemben tanúsított magatartása miatt, és mi lett ezen eljárások eredménye, következménye;
–	2008. július 1-je és 2009. június 30-a között hány esetben tett feljelentést valamely utas a BKV Zrt. jegyellenőrzést végző munkatársainak vele szemben tanúsított magatartása miatt, és mi lett ezen eljárások eredménye, következménye;
–	2008. július 1-je és 2009. június 30-a között kötött-e a BKV Zrt. a rendőrséggel bármilyen együttműködési megállapodást; amennyiben igen, kérem szíveskedjen annak másolatát a részemre megküldeni;
–	2008. július 1-je és 2009. június 30-a között hány panasz érkezett ellenőreik, illetve biztonsági őreik eljárására, miként történt e panaszok kivizsgálása; kérem szíveskedjen megküldeni legutóbbi 50 panasz, valamint vizsgálati jegyzőkönyv, vagy annak hiányában a vizsgálat megállapításait tartalmazó dokumentum másolatát;
–	elkészült-e a BKV Zrt. Nemzeti Közlekedési Hatóság által jóváhagyott üzletszabályzata (kérem szíveskedjen az üzletszabályzatot és azt jóváhagyó NKH határozatot a részemre megküldeni);
–	milyen intézkedéseket történtek a panaszkezelés elhúzódásának megakadályozása, valamint a panaszok érdemi kivizsgálása és nem csak formális megválaszolása érdekében. Elkészült-e a panaszkezelésre vonatkozó új vezérigazgatói utasítás, amelynek előkészítését a 2008. október 20-án kelt levelében már jelezte (amennyiben elkészült, kérem szíveskedjen válaszához csatolni);
–	milyen érdemi lépések történtek a menetjegyvásárlás lehetőségének valamennyi megállóban való biztosítása érdekében;
–	milyen fényképes és egyedi azonosítót tartalmazó kitűzővel látták el a jegyellenőrzést végző biztonsági őröket; 
–	milyen eljárási szabályok alapján jár el a BKV Zrt. a pótdíjfizetési kötelezettség méltányossági alapon történő mérséklésére, elengedésére, illetve a pótdíjtartozás részletekben történő megfizetésére irányuló kérelmek elbírálása esetén.
A BKV Zrt. vezérigazgatója megkeresésemre adott válaszában a következőkről tájékoztatott: 
A BKV Zrt. jegyellenőreit 2008. július 1-je és 2009. június 30-a között 68 esetben, 2009. július első három hetében pedig további hét alkalommal érte olyan támadás az utasok részéről, amely munkabalesetet idézett elő. A támadók a legtöbb esetben ismeretlenek maradtak, elmenekültek, így rendőri intézkedésre nem kerülhetett sor. Az ismertté vált elkövetők esetében a hatósági eljárások megindítására sor került. A biztonsági őrökkel szemben 72 támadás történt, amelyekkel összefüggésben 18 alkalommal történt rendőri intézkedés. 
A vizsgált időszakban a jegyellenőrök erőszakos magatartása miatt feljelentés nem érkezett a BKV Zrt.-hez.
A vizsgált időszakban az ellenőrök 198 esetben kérték a Rendőrség közreműködését az utas adatainak felvétele céljából. A BKV Zrt. a Rendőrséggel nem kötött megállapodást a jegyellenőrzésre vonatkozóan, az utasok adatainak kikérésére a Rendőrségről szóló törvényben meghatározottak szerint kerül sor. 
2008. július 1-je és 2009. június 30-a között a jegyellenőrök magatartására 464 esetben, intézkedésükre 355 esetben, a biztonsági őrökre 113 esetben érkezett panasz. 
A pótdíjazási események számával összevetve a panaszok aránya 0,001 %-os arányt mutat, amelyet a BKV Zrt. kedvezőnek tart, ugyanakkor törekszik ennek további csökkentésére. Ennek érdekében fokozza a jegyellenőrök, biztonsági őrök tevékenységének ellenőrzését részben külső cég bevonásával, részben pedig a biztonsági őröket ellenőrző csoport felállításával.
A vezérigazgató válaszában jelezte, hogy a munkatársakat ért atrocitások miatt, valamint az utasok biztonsága érdekében szándékukban áll a járműveken, illetve a metróállomásokon képrögzítésre alkalmas kamerák telepítése. 
A BKV Zrt. 2008 őszén elkészítette Üzletszabályzatát, amelyet a Nemzeti Közlekedési Hatóság 2009. április 22-én hagyott jóvá. Az Üzletszabályzat a BKV Zrt. honlapjáról letölthető, valamint az Ügyfélszolgálatokon megvásárolható.
A panaszok kivizsgálására vonatkozó belső utasítás elkészítése folyamatban van. A vezérigazgató válaszában ígéretet tett arra, hogy amint elkészül, erről a belső utasítás megküldésével tájékoztatni fog. Jelen jelentésem kiadásáig mindez szerint a panaszok kivizsgálására vonatkozó utasítás még nem készült el. Kiemelendő ugyanakkor, hogy az Üzletszabályzat tartalmaz néhány alapvető rendelkezést az utasoktól származó észrevételek kezelésére, így a megkülönböztetés-mentes eljárást, a kivizsgálás 30 napos határidejét (és az 30 napos hosszabbítás lehetőségét), az elutasítás érdemi indokolására vonatkozó előírásokat, valamint a személyes adatok védelmének alapvető szabályait a panaszkezelési eljárásban. 
Jegyvásárlási lehetőség biztosításával kapcsolatban a vezérigazgató kiemelte, hogy a jegyárusító automaták minden megállóba való telepítése 56 milliárd forintot, éves üzemeltetésük pedig további hét milliárd forintot emésztene fel, amelyre a társaság nem rendelkezik forrásokkal. Külön problémát jelentene, hogy a kevésbé frekventált megállókban a jegyárusító automaták fenntartása nagy ráfizetést eredményezne. (Ismereteim szerint pusztán a villamos-megállóhelyek, avagy a villamos járművek automatával való felszerelése mintegy 4 milliárd forintos költséggel járna). A jegyvásárlási lehetőségek bővítése érdekében ugyanakkor a BKV a közeli jövőben tervezi bevezetni a mobiltelefonos jegyvásárlás lehetőségét. 
A biztonsági őrök azonosíthatósága érdekében 2009. január 1-jétől minden érintett biztonsági őr számára egyedi arcképes kitűzőt rendszeresített, amelyet a jegyellenőrzést végző biztonsági őröknek kötelező viselniük.
A méltányosság (pótdíjmérséklés, részletfizetés engedélyezése) gyakorlásával kapcsolatban a vezérigazgató arról tájékoztatott, hogy a BKV Zrt. továbbra is lehetőséget biztosít a méltányosság gyakorlására, amelynek alapvető szabályait az Üzletszabályzat II.7.1 pontja rendezi.
Megkeresésemben arra kértem a BKV Zrt. vezérigazgatóját, hogy bocsássa rendelkezésemre az ellenőrök, biztonsági őrök eljárására vonatkozó legutóbbi 50 panasz, valamint vizsgálati jegyzőkönyv, vagy annak hiányában a vizsgálat megállapításait tartalmazó dokumentum másolatát. E dokumentumokat áttanulmányozva megállapítottam, hogy jelentősen gyorsult a panaszok kivizsgálása, az 50 panasz közül mindössze 4 esetben került sor 30 napon túli, de 60 napon belüli válaszadásra. Továbbra is jelentős az összes panaszon belül mintegy 50%-ok képvisel az ellenőrök emberi méltóságot sértő eljárását, stílusát sérelmező panaszok száma. Jelentősen, néhány esetre csökkent azon panaszok száma, amelyek az ellenőrök azonosíthatóságának hiányával függött össze. Korábbiakban nem találkoztam olyan panaszokkal, amelyek azt vetették fel, hogy az utas meglátása szerint az ellenőr „saját zsebre” próbált pótdíjat kivetni. A rendelkezésemre bocsátott panaszok között azonban 3 ilyen esettel is találkoztam. Több esetben sérelmezték az utasok, hogy az ellenőrök nem lépnek fel azon utastársaikkal szemben, akik érvényes jeggyel nem rendelkeznek, sőt magatartásukkal világossá teszik, nem is kívánnak jegyet vásárolni, ugyanakkor gyengébb testfelépítésű utasokkal szemben teljes szigorral lépnek fel. A BKV Zrt. e panaszokra csak formális választ adott, miszerint minden ellenőrnek megkülönböztetés mentesen kell eljárnia.

Érintett alkotmányos jogok
–	a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”)
–	az élethez és az emberi méltósághoz való jog (Alkotmány 54. § (1) bekezdés: „A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.”)
–	a megalázó bánásmód tilalma (Alkotmány 54. § (2) „Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni”.)
–	hátrányos megkülönböztetés tilalma (Alkotmány 70/A. § (1) „A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”)

A vizsgálat megállapításai
1. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az Obtv. határozza meg. Az Obtv 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Az Obtv. a közszolgáltatást végző szerv fogalmát nem határozza meg, hanem az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket, különösen azokat, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe. (v.ö. OBH 6501/2001. számú jelentés)
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) 8. § (1) bekezdése a helyi közszolgáltatások körében a települési önkormányzat feladatául határozza meg többek között a helyi tömegközlekedés biztosítását. 
Az Obtv. és az Ötv. idézett rendelkezései alapján a Budapesti Közlekedési Zrt.-t közszolgáltatást végző szervnek tekintem.

2. Az ügy érdeme tekintetében 
2.1 Az Üzletszabályzat elkészítése tekintetében
Az OBH 3078/2008. sz. jelentésemben komoly hiányosságként értékeltem, hogy a vonatkozó jogszabályi rendelkezések ellenére a BKV Zrt. nem rendelkezett a Nemzeti Közlekedési Hatóság által jóváhagyott Üzletszabályzattal.
Tekintettel arra, hogy a BKV Zrt. Üzletszabályzata időközben elkészült, azt a Nemzeti Közlekedési Hatóság jóváhagyta, megállapítom, hogy a társaság az ennek hiánya okozta alkotmányos joggal összefüggő visszásságot orvosolta.

2.2 A panaszok kivizsgálása tekintetében
A korábbi tapasztalataimmal szemben pozitív fejleményként értékelem, hogy a jegyellenőrök és biztonsági őrök tevékenységét kifogásoló panaszok kivizsgálása dokumentáltan történik, abba az ügyfélszolgálat érdemben bevonja a Jegy- és bérletellenőrzési szakszolgálatot is, a válaszlevelek tartalmi szempontból pedig sokkal meggyőzőbbek az egy évvel ezelőtt tapasztaltakhoz képest. A vizsgálat során az érintett ellenőrök meghallgatására a rendelkezésemre bocsátott legutóbbi 50 utaspanasz dokumentációja szerint sor került. Pozitív fejleményként értékelem azt is, hogy a rendelkezésemre bocsátott panaszok döntő többségére 30 napon belül, a fennmaradó néhány panasz esetében pedig 60 napon belül választ adott a társaság, amely által az Üzletszabályzat szerinti eljárási határidők betartásával járt el.
Továbbra is visszásnak tekintem ugyanakkor, hogy az ellenőrök és biztonsági őrök durva stílusát kifogásoló panaszokra adott válaszában a közlekedési társaság ígéretet tesz azon intézkedések megtételére, amelyek a jövőben elejét veszik az utasok emberi méltóságát sértő verbális inzultusoknak, ugyanakkor ezeknek az intézkedéseknek – amelyek tipikusan figyelmeztetés, illetve oktatás formáját öltik – nincs eredménye sem a panaszok számát, sem azok visszatérő jellegét illetően. A panaszok áttanulmányozása során megállapítottam, hogy ilyen okból mindössze egy esetben került sor az érintett biztonsági őr felfüggesztésére.
A panaszok kivizsgálása tekintetében összességében megállapítottam, hogy jelentősen javult a vizsgálati eljárások meggyőző ereje és minősége, és bízom abban, hogy a vizsgálatok következményeiképpen e javulás a közeli jövőben érdemi hatást gyakorol az ellenőrök eljárásának stílusára is.

2.3 A jegyvásárlási lehetőség biztosítása tekintetében
A jegyvásárlási lehetőségek biztosítása tekintetében azt tapasztaltam, hogy az elmúlt egy évben érdemi előrelépés e téren nem történt. 
Hangsúlyozni szeretném ezért, hogy mindaddig, amíg a BKV Zrt. nem biztosítja – időben és térben egyaránt – az előzetes jegyvásárlás lehetőségét, ugyanakkor a jegy nélkül utazókkal szemben kivétel nélkül pótdíjköveteléssel lép fel, e helyzet a jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét okozza.
A visszásság orvoslása tekintetében a választott módszer irreleváns, pozitív előrelépés a vezérigazgató válaszában jelzett mobiltelefonos jegyvásárlás lehetősége is, avagy a járművezetőnél történő jegyvásárlás biztosítása, illetve bármilyen más megoldás is. 

2.4 Az ellenőrzést végző munkatársak azonosíthatósága tekintetében
Az ellenőrök azonosíthatóságával kapcsolatban az alapjelentésemben is megállapítottam, hogy megfelelő eszköznek tartom a karszalag, valamint az ellenőr azonosítószámát tartalmazó kitűző alkalmazását. Etekintetben hiányosságot csak a jegyellenőrzést is végző biztonsági őrök esetében állapítottam meg, mivel ők azonosító kártyával nem rendelkeztek. Kezdeményezésem alapján a BKV Zrt. a biztonsági őrök is ellátta fényképpel és azonosító számmal rendelkező azonosító kártyával (kitűzővel).
Mindezekre tekintettel megállapítottam, hogy a BKV Zrt. a jegyellenőrzést végző munkatársainak teljeskörű azonosíthatóságával kapcsolatban megállapított visszásságot a biztonsági őrök részére kiadott azonosító kitűzők rendszeresítésével orvosolta. 
Emellett azonban rá szeretnék mutatni arra is, hogy a rendelkezésemre bocsátott utaspanaszok szerint továbbra is előfordulnak olyan esetek, amikor az ellenőr eltakarja, vagy kérésre sem mutatja meg azonosító számát tartalmazó kitűzőjét. 
Fenntartom ezért, hogy amennyiben az ellenőr azonosítószámát kitűzőt nem tűzi ki, illetve azonosító számát az utas kérésére sem közli, az utasok tisztességes eljáráshoz való jogával összefüggő visszásságot okoz.

2.5 A tisztességes eljárás érvényesülése tekintetében
A rendelkezésemre bocsátott, az ellenőrök eljárását sérelmező panaszok jelentős része a korábbi vizsgálatom során tapasztaltakhoz hasonlóan az eljáró ellenőr panaszossal szembeni bántó hangnemét, otromba, nyomdafestéket nem tűrő, minősíthetetlen stílusát sérelmezte.
Ismételten rá kívánok mutatni, a BKV Zrt. kétségtelenül jogosult ellenőrizni, hogy utasai eleget tettek-e előzetes jegy/bérlet-vásárlási kötelezettségüknek, és amennyiben az ellenőrök azt állapítják meg, hogy az utas megfelelő menetjegy, vagy bérlet nélkül utazik, jogosult a pótdíjazási eljárást megindítani. A jegyellenőrzés során a BKV Zrt. munkatársainak feladata az utazási jogosultság ellenőrzésére, és adott esetben a pótdíjazási eljárás megindítására van hatásköre. 
Nyomatékosan szeretném azonban felhívni a figyelmet arra, hogy az utasok emberi méltósághoz fűződő jogát sérti, ha BKV Zrt. jegyellenőrzést végző munkatársa az utas magatartását – jogszerűségétől függetlenül –, illetve menetjegyének hiányát kifogásolható hangnemben minősíti, vagy az utasokkal szemben más, őt megalázó módon viselkedik.
Az ellenőröknek, biztonsági őröknek nem feladata, hogy az utas magatartását bármilyen módon minősítsék, és a BKV Zrt. gazdasági érdekeivel való azonosulásra törekvésük sem magyarázhatja, hogy a jegy nélkül utazó utasok emberi méltóságát sértő megnyilatkozásokra ragadtassák magukat.
Itt szeretnék ugyanakkor rámutatni arra is, hogy természetesen az utasnak sincs joga az eljáró ellenőrrel szemben verbális, vagy tettleges agresszióra. A vezérigazgató válaszában utalt arra, hogy a BKV Zrt. munkatársaival szemben milyen jelentős számú támadásra kerül sor. E támadások számának csökkentése és egyúttal az utasok biztonságérzetének növelése érdekében támogatom a képrögzítésre alkalmas zártláncú kamerarendszer telepítését. Bízom abban, hogy más közlekedési közszolgáltatókhoz hasonlóan sikerül az ezzel összefüggő jogi problémákat megoldani.
Mindemellett hangsúlyozni szeretném azt a – a panaszokban újonnan jelentkező – problémakört miszerint egyes utasokban felvetődik annak gyanúja, hogy egyes ellenőrök „saját zsebre” próbálnak különösen külföldieket pótdíjazni. Hiányosságként értékelem, hogy noha ezen esetek büntetőjogi relevanciával is bírnak,, a BKV Zrt. az erre vonatkozó panaszok kivizsgálását – legalábbis a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint – nem kezelte kiemelten. E panaszokban nem bizonyított esetekről van szó, ezért visszásságot nem állapítok meg, azonban felhívom a BKV Zrt. vezetésének figyelmét arra, hogy az utasok sérelmére elkövetett esetleges csalások, – amennyiben valóban megtörténnek – súlyos visszásságot okoznak. Javaslom ezért, hogy e problémakörre fordítsanak kiemelt figyelmet és az ilyen tárgyú panaszokat fokozott gonddal és különös alapossággal vizsgálják ki.
Hasonlóképpen problémát okoz, hogy az ellenőr és az utas közötti fizikai különbségek okán az ellenőrök egyes jegy nélkül utazó utasokkal szemben nem lépnek fel, míg másokkal igen. Szükségesnek tartom ezért az ellenőrzési módszertan és eszközök kiegészítését annak érdekében, hogy az ilyen esetek száma érdemben csökkenjen. 

2.6 A követelések elévülése tekintetében
Az alapjelentésemben feltártam a pótdíjkövetelések érvényesítésével kapcsolatos azon visszásságot, miszerint a BKV Zrt. nem vette figyelembe a közúti személyszállítási szerződésekről szóló 20/1981. (VI. 19.) MT rendelet 1 éves elévülési időre vonatkozó rendelkezéseit, hanem követeléseit az Ptk. szerint általános 5 éves elévülési időt figyelembe véve érvényesítette. Jelentésem közzétételét követően a BKV Zrt. elismerte, hogy az MT rendelet értelmében az autóbusszal, trolibusszal és villamossal történő személyszállítás esetén az elévülési idő egy év, vitatta azonban, hogy ezen egy éves elévülési időt kellene alkalmazni a rendelet hatálya alá nem tartozó közlekedési eszközökkel (metróval, hévvel, fogaskerekűvel) történő személyszállítási szerződésekre is. Álláspontom szerint a közlekedési társaság utasai homogén csoportot képeznek, így az Alkotmány 70/A. §-ára figyelemmel nem lehet különbséget tenni köztük aszerint, hogy éppen autóbusszal, villamossal, metróval, trolibusszal vagy fogaskerekű vasúttal utaznak.
E jogértelmezési vitára egyértelmű megoldást ad a várhatóan még a 2009. évben hatályba lépő, a térségi, az elővárosi és a helyi működési engedély alapján végzett vasúti személyszállítás részletes feltételeiről szóló kormányrendelet, amely a vasúti (metróval, HÉV-vel történő) személyszállításra is 1 éves elévülési időt fog megállapítani.

2.7 A méltányosság gyakorlása tekintetében
Az alapjelentésemben megállapítottam, hogy a BKV Zrt. méltányossági gyakorlata elvszerűtlen, önkényes és nem biztosítja, hogy a méltányossági kérelmek alapján az arra valóban rászorultakkal szembeni követeléseit mérsékelje. E gyakorlat sérti a tisztességes eljárás követelményét, és indokolatlan hátrányos megkülönböztetéshez vezethet. 
Az elmúlt egy évben nem érkezett hozzám e tárgykört érintő panasz, a rendelkezésemre bocsátott utaspanaszokból alapján pedig nem állapítható meg, hogy a kifogásolt gyakorlat tovább folytatódna. Pozitív előrelépésként értékelem azt is, hogy a BKV Zrt. a méltányosság gyakorlásának alapvető szabályait Üzletszabályzatában is rögzítette.
Mindezek alapján megállapítottam a méltányosság gyakorlásával összefüggésben feltárt visszásságot orvosolta. 

2.8 A biztonsági őrök alkalmazása tekintetében
Közismert, hogy a BKV Zrt. a jegyellenőrök mellett biztonsági őröket is alkalmaz, akik az objektum és járművédelem mellett korlátozott jegyellenőrzésre is jogosultak. A BKV Zrt. e feladat ellátására a DI-SEC Discret Security Személy és Vagyonvédelmi Kft.-vel kötött megállapodást. Alapjelentésemben felkértem a budapesti rendőrfőkapitányt, vizsgálja meg a BKV Zrt. által alkalmazott, illetve szerződtetett biztonsági őrök tevékenységének jogszerűségét. Kezdeményezésemre Pest megye rendőrfőkapitánya válaszolt, és arról tájékoztatott, hogy a DI-SEC Kft. nem személyesen végzi a BKV Zrt. által adott megbízást, hanem alvállalkozók útján. A rendőrség ellenőrzést folytatott az érintett alvállalkozóknál is. E vizsgálatok során előfordult, hogy az ellenőrzést végző rendőrök az alvállalkozó cég bejelentett székhelyén a társaságot nem találták, illetve hogy a megbízást az alvállalkozó is alvállalkozásba adta tovább. A DI-SEC Kft. a feladat ellátásához összesen 11 alvállalkozót vett/vesz igénybe, akik további összesen 13 alvállalkozóval látták/látják el a megbízást.
Álláspontom szerint a megismert helyzet komoly veszélyeket rejt magában. Aggályosnak tartom, hogy a BKV Zrt. olyan vállalkozót bíz meg utasai utazási jogosultságának ellenőrzésével, amely nem személyesen, hanem számos alvállalkozóval, illetve azok alvállalkozóival látja el. Nyomonkövethetetlen, hogy végül ki lát el a BKV Zrt. képviseletében jegyellenőrzési tevékenységet, ugyanakkor az esetleges jogsértések, túlkapások feltárása is ellehetetlenülhet, amely helyzet a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének állandó és közvetlen veszélyét hordozza magában.

Intézkedéseim
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok megszüntetése és jövőbeni elkerülése érdekében az Obtv. 21. §-a alapján kezdeményezem a Budapesti Közlekedési Zrt. vezérigazgatójánál, hogy
1. tegyen mielőbbi érdemi intézkedéseket annak érdekében, hogy az előzetes jegyvásárlás lehetősége minden utas számára – térben is időben elérhető távolságon belül – biztosított legyen;
2. tegyen mielőbbi érdemi intézkedéseket annak érdekében, hogy jegyellenőrzést végző munkatársai tevékenységüket mindenkor kulturált stílusban végezzék és tartózkodjanak az utasokkal szembeni – ideértve a jegy nélkül utazókat is – mindennemű agressziótól;
3. a rendőrséggel együttműködve vizsgálja meg, hogy jogos menetdíjigényeinek érvényesítése, továbbá a diszkriminatív ellenőrzési gyakorlat felszámolása érdekében milyen jogszerű intézkedések megtételére van lehetősége;
4. különös alapossággal – amennyiben szükséges a rendőrség bevonásával – vizsgálja ki a tudomására jutott azon utaspanaszokat, amelyek potenciálisan büntetőjogi megítélés alá eső cselekmények gyanúját vetik fel;
5. vizsgálja felül a biztonsági őrök foglalkoztatásának gyakorlatát.
Az Obtv. 20. §-a alapján felkérem a Budapesti Rendőr-Főkapitányság vezetőjét, hogy a BKV Zrt.-vel együttesen tárják fel a jegy nélkül utazókkal szembeni jogszerű és hatékony együttes fellépés lehetőségeit, majd tegyék meg a szükséges és jogszerű intézkedéseket a BKV Zrt. vagyoni jogainak védelme érdekében.

Budapest, 2009. november 6.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.