Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 6211/2008. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos beadvánnyal fordult hozzám, amelyben sérelmezte az ELTE Állam- és Jogtudományi Kara hallgatói jogviszonyának megszüntetésével kapcsolatos eljárását.
A panaszban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, továbbá az oktatáshoz való jogok sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. Az ügy körülményeinek feltárása érdekében tájékoztatást kértem az ELTE rektorától.

A megállapított tényállás
A panaszos 2006/2007. tanévben nyert felvételt az ELTE Állam- és Jogtudományi Kar igazságügyi és igazgatási szakának költségtérítéses képzésre. A hallgató a költségtérítés befizetése alól az első évben mentességet kapott, tekintettel arra, hogy kismamaként vett részt a felsőoktatásban. Hallgatói jogviszonyát a 2007/2008. tanév I. félévében szüneteltette, majd a II. félévben tanulmányait továbbra is térítésmentesen kívánta folytatni, azonban a mentesség feltételét képező kérelmét 2008 áprilisában megpróbálta bejelenteni, de a hallgatói regisztrációs rendszerben nem volt módjában regisztrálni. Ezt követően méltányossági kérelemmel fordult az egyetem vezetőségéhez, kérelmezve hallgatói jogviszonyának szüneteltetését, illetve a költségtérítés megfizetése alóli teljes mentesség megadását, amelyeknek teljesítését méltányossági lehetőség hiányában az egyetem elutasította. A dékán ezt követően 2008. szeptember 3-án kelt határozatában törölte a hallgatói névsorból a költségtérítés megfizetésének hiányában. A hallgatói jogorvoslati bizottság a dékán határozatát 2008. november 4-ei határozatában helybenhagyta. Időközben a kar tanulmányi osztályának munkatársa tanácsára ismét felvételizett korábbi képzésének helyére, ahová felvételt nyert, de tanulmányait nem kezdte meg, mivel ebben az esetben nem illeti meg a költségmentesség, mert új hallgatói jogviszonyát 2006. december 31-e után létesítette.
Az ELTE rektora kifejtette, hogy ”a késedelem egyértelműen a hallgató hibája és neki felróható magatartása folytán történt, amit a hallgató maga is többször elismert. Az valóban tény, hogy a panaszos személyre szóló postai úton történő értesítést fizetési hátralékáról nem kapott, azonban az is megállapítható, hogy a tartozásáról az Egyetem követeléséről tudott, hiszen ezért is fordult kérelmekkel (félévkihagyás, költségtérítés teljes elengedés) a dékán felé.  […] A halasztási kérelmet, illetve a költségtérítés mentesség tárgyában benyújtott kérelmeket a dékán a HKR. 36. § (3), a 278. § (5) és a 283. §(5) bekezdésében foglaltak alapján elutasította. […] A tanulmányi hivatal külön a hallgató szociális helyzetét nem vizsgálta, miután a hallgató több beadványában is megerősítette, hogy családja anyagi és szociális helyzete miatt a költségtérítés befizetésére nincs módja. […] a kar a költségbefizetés elmaradása miatt az elbocsátást csak 2008 augusztusában kezdte megvizsgálni, így adva lehetőséget a hallgatónak hátraléka esetleges befizetésére, tanulmányai folytatására.”
Az egyetem által rendelkezésemre bocsátok iratok között található a tanulmányi hivatal vezetője által a panaszosnak szóló e-mail, amely szerint a hallgató „édesanyja azt mondta, hogy a határozatot nem kapta kézhez. Ha Ön igényt tart rá a határozatot újra, tértivevénnyel postázzuk.”
A panaszos a rendelkezésemre bocsátotta az Oktatási és Kulturális Minisztérium Felsőoktatási és Tudományos Szakállamtitkárság Felsőoktatási Főosztályának szóló állásfoglalást kérő levelére adott választ. A minisztérium álláspontja szerint: „A megadott – nem feltétlenül teljes körű – adatok alapján nem látjuk valódi indokát annak, hogy miért kellett Önnek a 2008 őszi félévre vonatkozóan újból felvételezni ugyanazon egyetem ugyanazon költségtérítéses szakjára […] az Ftv. 76. § (1) bekezdés g/ pontja szerint egy hallgató hallgatói jogviszonyát fizetési hátralék miatt a rektor akkor szüntetheti meg, ha először írásban felszólították a fizetési kötelezettség teljesítésére, de ez eredménytelen volt, majd ezután megvizsgálják a hallgató szociális helyzetét és ennek ismeretében a megszüntetés tárgyában hozott jogerőre emelkedett […] .” Az ELTE Hallgatói Jogorvoslati Bizottság a 2008. november 4-ei határozatában a minisztérium által kifejtettekről döntésében az alábbiakat rögzíti: „Egyebekben a Bizottság véleménye szerint a hallgató részére adott minisztériumi állásfoglalás nem kötelező érvényű az Egyetem számára különösen úgy, hogy az Egyetem nem ismeri a hallgató által a Minisztériumhoz benyújtott kérelem tartalmát, illetőleg a minisztérium nevében választ adó sem feltétlenül győződött meg az Egyetem Szenátusa által elfogadott Hallgatói Követelményrendszerről.”

A vizsgált alkotmányos jogok 
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye : „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” (Alkotmány 2. § (1). bek.)
– Művelődéshez (oktatáshoz) való jog: A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg. (Alkotmány 70/F. § (1) - (2) bek.)

Az alkalmazott jogszabály:
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény (Ftv.)
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 79/2006. (IV. 5.) kormányrendelet (Vhr.)
A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.) kormányrendelet (Jkr.)
Az ELTE Szervezeti és Működési Szabályzatának II. kötete, a Hallgatói Követelményrendszerről (HKR.)

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
A széles körű autonómiával bíró felsőoktatási intézmények vizsgálata minden esetben különös körültekintést igényel. Az eddigi gyakorlat értelmében az oktatással, képzéssel, vizsgáztatással és a vizsgán nyújtott teljesítmény értékelésével kapcsolatos panaszok alapján vizsgálatot nem folytattam. Azokban az estekben azonban, amikor a panasz a felsőoktatási intézményen belüli jogorvoslati eljárással, szabályozási kérdéssel, vagy oklevél kiadásával kapcsolatosak, rendszerint folytatok alapjogi vizsgálatot, ha annak egyéb feltételei fennállnak.

II. A sérelmezett eljárás tekintetében
1./ Mentesség a költségtérítés megfizetése alól
Vizsgálatom során abból indultam ki, hogy az Ftv. 46. § (5) bekezdésének c./ pontja értelmében a hallgató joga, hogy vagyoni viszonyaira, jövedelmi helyzetére, tanulmányi eredményére tekintettel pénzbeli, illetve természetbeni gondoskodásban részesülhessen, e körben különösen fizetési kötelezettségeinek teljesítéséhez – a Kormány által meghatározott feltételek és szabályok szerint – mentességet, részletfizetési kedvezményt, halasztást kapjon. E körben a részletes szabályokat a felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.) kormányrendelet állapítja meg. A Jkr. kimondja, hogy a hallgató kérelme alapján kaphat fizetési kötelezettsége alól mentességet, valamint rögzíti, hogy a fizetési kötelezettségről szóló döntésről határozatot kell hozni. 
A többféle jogcímen igényelhető kedvezmény egyike, a költségtérítés megfizetése alóli mentesség biztosítása, amely a fenti kormányrendelet 36. §-ának (1) bekezdése a./ és aa./ pontja szerinti feltételek teljesülése esetén áll fenn. Költségtérítés megfizetésére nem kötelezhető az a hallgató, aki 2006. december 31-je előtt létesített hallgatói jogviszonyt, valamint a költségtérítéses képzésben vett részt és a félév (oktatási időszak) első napján terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban vagy gyermekgondozási díjban részesült. A feltételeknek a félév (oktatási időszak) első napján kell fennállnia.
A HKR. a kérelem benyújtásának határidejét a tanév 2. félévében március 15-ében határozza meg, kimondva a jogvesztő határidőt, e határidő egyben a költségtérítés befizetésének időpontja is, amelynek elmulasztása esetén a kar vezetője a hallgatót elmaradásának egy hónapon belüli rendezésére felszólítja. A feltárt tényállás szerint a hallgató kérelmét 2008 áprilisában, tehát a jogvesztő határidőt követően próbálta benyújtani.

2./ A tanulmányok folytatásának bejelentése
A felsőoktatási törvény rendelkezései értelmében a hallgatói jogviszony fennállása alatt a képzési időszak megkezdése előtt a hallgatónak be kell jelenteni, hogy folytatja-e tanulmányait vagy azt szünetelteti. E bejelentését a képzési időszak megkezdését követő egy hónapon belül visszavonhatja. Amennyiben a hallgató ezen időpontig nem kéri tanulmányainak szünetelését az adott félév aktív félévnek minősül akkor is, ha a hallgató nem vesz részt a foglalkozáson és nem tesz eleget egyetlen tanterv tanulmányi követelményeinek sem. E szabályozással azonos módon rendelkezik a HKR, illetve rögzíti azt, hogy a félév ötödik hetének végéig az egyetem megállapítja a regisztrált hallgatók névsorát, és értesíti azokat, akiknek a regisztrációját érvénytelenítette.
Megállapítom, hogy a hallgatói jogviszony szempontjából a 2007/2008 tanév II. féléve aktív félévnek minősült, hiszen a hallgató az adott félévre bejelentette tanulmányai folytatását, de határidőn túl kérelmezte e félévre vonatkozóan jogviszonyának szüneteltetését, erre tekintettel kérelme elutasításra került.

3./ Méltányosság gyakorlása
Vizsgálatom során kitértem a méltányosság gyakorlásának kérdésére is. A HKR. 143. § (4) bekezdésének b./ pontja értelmében nincs helye méltányosságnak, ha a hallgató a saját felróható magatartása vagy mulasztása miatt került rendkívüli helyzetbe. 
A tényállásban feltárt körülmények egyértelműen alátámasztják, hogy a hallgató bejelentési kötelezettségének a megállapított határidőn belül nem tett eleget. 
Kérdésként merült fel, hogy a megállapított határidőről neki volt-e tudomása, illetve arról hogyan szerezhet tudomást, valamint a félévre való bejelentkezésekor erre történik-e figyelemfelhívás. Álláspontom szerint a hallgató a határidőről a HKR. szabályaiból (amely az intézmény honlapján megtalálható és bárki által hozzáférhető) tájékozódhat, kötelezettségéről pedig ugyancsak tájékozódhat a tanulmányi osztályon. Továbbá megállapítottam, hogy a hallgató korábban már élt is e lehetőséggel, tehát tisztában volt a jogviszonyra vonatkozó szabályozás tényével.

4./ A hallgatói jogviszony megszüntetése és az írásbeliség
A hallgatói jogviszony megszüntetésével kapcsolatosan áttekintettem az Ftv. és a HKR. vonatkozó szabályait is. Az Ftv. 76. § (1) bekezdésének g./ pontja értelmében a hallgató hallgatói jogviszonyát fizetési hátralék miatt a rektor a hallgató eredménytelen felszólítása és a hallgató szociális helyzetének vizsgálata után megszünteti. A tárgykörre a HKR. is tartalmaz szabályokat, elsőként figyelembe véve a 278. § (7) bekezdését, amely a rektor e hatáskörét a dékánra ruházza át. E szakasz rögzíti a követendő eljárási rendet, és a fizetési kötelezettség elmulasztásának a jogkövetkezményét. E szabály visszautal a 131. §-ának (6) bekezdésre, ami kimondja, hogy a költségtérítés be nem fizetése esetén a kar vezetője a hallgatót elmaradásának egy hónapon belüli rendezésére felszólítja. A felszólítás eredménytelensége esetére ismételt felszólítást ír elő azzal a megkötéssel, hogy 14 napos teljesítési határidőt kell szabni a fizetés megtörténtére, majd az ismételt sikertelenség esetén lehet a jogkövetkezmény a hallgatói jogviszony megszüntetése. Ebben az esetben sem hagyható figyelmen kívül az Ftv. 76. §-ában meghatározottak, vagyis a megszüntetésre csak a hallgató szociális helyzetének vizsgálata után kerülhet sor.
Ugyancsak fontos szabály a Vhr. 29. §-ának a/ pontja, mely rögzíti, hogy a felsőoktatási intézmény írásban köteles közölni a hallgatóval döntését, amennyiben az a hallgató jogviszonyának fennállását érinti ilyen eset pl. a hallgatói jogviszony megszüntetése.
Az egyetem (illetve a dékán) a megkeresésemre adott válaszában egyértelműen kifejtette, hogy a hallgatót írásban egyszer sem szólították fel a fizetési hátralékának rendezésre, mert álláspontjuk szerint a követelésükről a hallgatónak tudomása volt. A hallgató szociális helyzetének vizsgálatát sem támasztja alá egyetlen dokumentum sem, ennek elmaradását a dékán azzal magyarázza, hogy az egyetemnek a hallgató által írt kérelmek alapján tudomása volt a panaszos szociális helyzetéről.
A jogviszony megszüntetéséről szóló első és másodfokú határozatok nem állnak rendelkezésemre, azoknak a panaszos részére való megküldésével kapcsolatosan csak a hivatalvezető által a panaszosnak címzett rövid e-mailre hivatkozhatok. Ez azonban nem támasztja alá egyértelműen a hallgatói jogviszony megszüntetéséről szóló határozat írásban történt kézbesítését, azonban annak hiányát sem, mert az egyetem kérésem ellenére nem küldte meg számomra a határozat kézbesítését igazoló postázási dokumentációját (tértivevényt). Tény azonban az is, hogy a határozatok hiányát a panaszos nem jelezte felém.
Mindezekre tekintettel a tényállásban feltárt körülmények alapján megállapítom, hogy az egyetem a hallgató jogviszonyát önkényesen és jogellenesen szüntette meg, mert nem tett eleget sem az Ftv., sem a HKR. előírásainak, amikor a hallgató jogviszonyát a fizetési hátralék megfizetésére való felszólítások hiányában, illetve a hallgató szociális helyzetének vizsgálata hiányában hozta meg.
Feltártam ugyanakkor azt is, hogy a kar a költségtérítés befizetésének elmaradása miatt a vizsgálatot csak jelentős késedelemmel 2008 augusztusában kezdte el vizsgálni. Nem fogadható el a HKR. korábban már ismertetett szabályai miatt a rektor azon véleménye, mi szerint így adtak lehetőséget a hallgatónak hátraléka esetleges befizetésére és tanulmányai folytatására. A késedelmes vizsgálat és a döntés, illetve az ehhez kapcsolódó jogorvoslati lehetőségnek a következő tanév első félévére való áthúzódása a hallgató számára további hátrány okozott.

III. Alapvető jogok tekintetében
A jogbiztonság, mint alapvető jog fogalmának értelmezésénél az Alkotmánybíróság döntéseiben megfogalmazott elveket vettem figyelembe.
Az Alkotmánybíróság a jogállam fogalmát több aspektusból is értelmezte, kimondva, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság, amely „nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet.” [9/1992. (I. 30.) AB. hat.]
A tisztességes eljáráshoz való jog az Alkotmányban explicit módon nem nevesített, de az alkotmánybírósági gyakorlatból levezetett alkotmányos alapjog. Noha a gyakorlatban a tisztességes eljáráshoz való jog elsősorban a hatóságok eljárása során nyer értelmet, álláspontom szerint e jog biztosítása az ügyfelek, a szerződéses partnerek számára a közszolgáltatást nyújtó szervektől is elvárható.
Az Alkotmánybíróság állásfoglalt a művelődéshez (oktatáshoz) való jog kérdésében is. Kimondta a 18/1994. (III. 31.) határozatában, hogy az Alkotmány 70/F. §-a értelmében a Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot, mégpedig a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával. 
Az államnak a felsőoktatással kapcsolatos alkotmányos feladata, hogy a tanuláshoz való jog objektív, személyi és tárgyi előfeltételeit megteremtse és azok fejlesztésével e jogot igénye szerint bármely, a felsőoktatásban való részvétel szempontjából megfelelő képességekkel rendelkező állampolgár számára biztosítsa. […] Az állam feladata, hogy egyensúlyt teremtsen a társadalom tagjainak alapvető jogon alapuló igényei és az ezek megvalósításához rendelkezésre álló anyagi eszközök között. Ha nem ezt tenné és egyes alapvető jogból fakadó igényeket az anyagi eszközök szűkössége folytán alaptalanul mások eltérő, de szintén alapvető jogból faladó igényeinek aránytalan hátrányára elégítené ki, úgy ezzel alkotmányellenes helyzetet teremtene [1310/D/1990. AB hat.].
Mindezekből következően megállapítom, hogy az egyetem a hallgató jogviszonyának jogellenes megszüntetésével a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljárással, illetve a művelődéshez (oktatáshoz) való alapvető joggal összefüggő visszásságot okozott.

Intézkedésem
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy az egyetem rektora tegye meg a szükséges intézkedéseket a hallgatói jogviszonyt jogellenesen megszüntető határozat visszavonása érdekében és ezt követően a jog által szabályozott keretek között folytassa le a fennálló fizetési hátralék ügyében az eljárását.
Kezdeményezem továbbá hogy, amennyiben a fizetési hátralék rendezésre került, az egyetem a hallgató számára biztosítsa költségmentesen tanulmányainak folytatását az egyetem jogellenes eljárása és annak orvoslása között eltelt időtartammal azonos időszakra, abban az esetben is, amennyiben a hallgató az eltelt időre tekintettel a költségtérítés megfizetése alóli mentességre vonatkozó feltételeknek nem felel meg.

Budapest, 2009. május 14.
Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény
40. § (3) A hallgatói jogviszony fennállása alatt újabb beiratkozásra nincs szükség. A hallgatónak - a képzési időszak megkezdése előtt - a szervezeti és működési szabályzatban meghatározottak szerint be kell jelentenie, hogy folytatja-e tanulmányait, vagy az adott képzési időszakban hallgatói jogviszonyát szünetelteti. Nem jelentkezhet be az a hallgató, aki az időarányos fizetési kötelezettségének nem tett eleget. A hallgató államilag támogatott vagy költségtérítéses képzésbe való besorolása egy tanév időtartamra szól. A felsőoktatási intézmény a hallgató besorolásáról e törvény rendelkezései alapján hoz döntést.
46. § (1) A hallgató joga, hogy szabadon megválassza, melyik felsőoktatási intézményben kívánja folytatni tanulmányait.
(5) A hallgató joga, hogy vagyoni viszonyaira, jövedelmi helyzetére, tanulmányi eredményére tekintettel pénzbeli, illetve természetbeni gondoskodásban részesülhessen, e körben különösen
a) kollégiumi ellátást vagy lakhatási támogatást biztosítsanak részére,
b) szociális vagy más ösztöndíjban (így különösen tanulmányi, doktorandusz, köztársasági) szociális, tankönyv-, jegyzetvásárlási támogatásban részesüljön [a továbbiakban az a)-b) pontban felsoroltak együtt: hallgatói juttatások],
c) fizetési kötelezettségeinek teljesítéséhez - a Kormány által meghatározott feltételek és szabályok szerint - mentességet, részletfizetési kedvezményt, halasztást kapjon,
73. § (1) A felsőoktatási intézmény a hallgatóval kapcsolatos döntéseit - e törvényben, kormányrendeletben és a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott esetben, valamint ha a hallgató kéri - írásban közli a hallgatóval.
(2) A hallgató a felsőoktatási intézmény döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) ellen - a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül - jogorvoslattal élhet, kivéve a tanulmányok értékelésével kapcsolatos döntést. Eljárás indítható a tanulmányok értékelésével kapcsolatos döntés ellen is, ha a döntés nem a felsőoktatási intézmény által elfogadott követelményekre épült, illetve a döntés ellentétes a felsőoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatában foglaltakkal, vagy megszegték a vizsga megszervezésére vonatkozó rendelkezéseket. A jogorvoslati eljárásban a hallgató, továbbá meghatalmazottja (Ptk. 222-223. §) járhat el.
(3) A jogorvoslati kérelem tárgyában - a felsőoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatában meghatározott eljárási rend szerint - a felsőoktatási intézmény vezetője vagy az általa létrehozott bizottság jár el (a továbbiakban a felsőoktatási intézmény vezetője és a bizottság együtt: jogorvoslati kérelem elbírálója). A bizottság létszámáról, összetételéről, működéséről a szervezeti és működési szabályzat rendelkezik, azzal a megkötéssel, hogy a bizottság tagjainak legalább egyharmadát a hallgatói önkormányzat delegálja.
(6) A döntést határozatba kell foglalni, és meg kell indokolni. Az eljárás során a határozatban fel kell hívni a figyelmet a jogorvoslat lehetőségére, és az eljárás során a hallgatót legalább egy ízben személyesen meg kell hallgatni. Ha a hallgató, illetve meghatalmazottja ismételt, szabályos értesítés ellenére nem jelenik meg a bizottság ülésén, akkor a személyes meghallgatásától el lehet tekinteni. A hallgató, illetve meghatalmazottja észrevételeit írásban is benyújthatja, kérve a személyes meghallgatásának mellőzését.
(7) A hallgató a jogorvoslati kérelem elbírálója által hozott döntés bírósági felülvizsgálatát kérheti, annak közlésétől számított harminc napon belül, jogszabálysértésre, illetve hallgatói jogviszonyra vonatkozó rendelkezések megsértésére hivatkozással. A bírósági eljárásra a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény XX. fejezetét kell alkalmazni. A bíróság a döntést megváltoztathatja. A bíróság az ügyet soron kívül bírálja el.
(8) A felsőoktatási intézmény döntése jogerős, ha a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem nyújtottak be jogorvoslati kérelmet, vagy a kérelem benyújtásáról lemondtak. A másodfokú döntés a közléssel válik jogerőssé. A jogerős határozat végrehajtható, kivéve, ha a hallgató a bírósági felülvizsgálatát kérte.
(9) E rendelkezések alkalmazásában hallgatói jogviszonyra vonatkozó rendelkezések: jogszabályban, valamint az intézményi dokumentumokban található olyan rendelkezések, amelyek a hallgatóra jogokat és kötelezettségeket állapítanak meg.
(10) A tényállás tisztázására, a határidők számítására, az igazolásra, a határozat alakjára, tartalmára és közlésére, a döntés kérelemre vagy hivatalból történő kijavítására, kicserélésére, kiegészítésére, módosítására vagy visszavonására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
76. § (1) Megszűnik a hallgatói jogviszony,
g) ha a hallgató hallgatói jogviszonyát - fizetési hátralék miatt - a rektor a hallgató eredménytelen felszólítása és a hallgató szociális helyzetének vizsgálata után megszünteti, a megszüntetés tárgyában hozott döntés jogerőre emelkedésének napján,

A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról 79/2006. (IV. 5.) kormányrendelet
24. § (1) A hallgató - a felsőoktatási intézmény szabályzatában meghatározott esetben - a felsőoktatási törvény 40. §-ának (3) bekezdése szerinti bejelentését a képzési időszak megkezdését követő egy hónapon belül visszavonhatja. Amennyiben a hallgató ezen időpontig nem kéri tanulmányainak szünetelését az adott félév aktív félévnek minősül akkor is, ha a hallgató nem vesz részt a foglalkozáson és nem tesz eleget egyetlen tanterv tanulmányi követelményeinek sem. Amennyiben a hallgató tanulmányait szünetelteti, az adott féléve passzív félévnek minősül.
29. § A felsőoktatási intézmény írásban köteles közölni a hallgatóval döntését
a) amennyiben az a hallgató hallgatói jogviszonyának fennállását érinti,
b) a fegyelmi, illetve kártérítési ügyben, továbbá
c) amennyiben a hallgató kérelmét - részben vagy egészében - elutasítja, és ezért a jogorvoslat lehetősége fennáll.

A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III. 26.) kormányrendelet (hatályos szöveg 2008. február-március)
4. § (1) A hallgató fizetési kötelezettségének teljesítéséhez mentességet, részletfizetési kedvezményt, halasztást kérelme alapján kaphat.
(7) A fizetési kötelezettség teljesítése tárgyában hozott döntésről határozatot kell hozni. A részletfizetési lehetőséget biztosító határozatban rögzíteni kell a teljesítés határidejét és ütemezését, valamint az elmaradás következményeit. Elutasítás esetén a határozatban indokolni kell a döntést és tájékoztatást kell adni a jogorvoslati lehetőségről.
36. § (1) Az a hallgató, aki
a) 2006. december 31-je előtt létesített hallgatói jogviszonyt és
aa) költségtérítéses képzésben vett részt és a félév (oktatási időszak) első napján terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban vagy gyermekgondozási díjban részesült, vagy
ab) közismereti tanári vagy hittanár-nevelő szakon egyszakos tanári oklevéllel már rendelkező magyar állampolgárságú hallgatóként második közismereti tanári szakképzettség megszerzésére irányuló szakon az adott tanári szak képesítési követelményeiben meghatározott időtartamban folytat tanulmányokat, és
b) a félév (oktatási időszak) első napján az aa) vagy az ab) pontok szerinti feltételeknek eleget tesz,
azon a szakon, szakképzésben, melyben e rendelet hatálybalépése előtt az aa) vagy az ab) pont alapján korábban költségtérítés-mentességben részesült, a b) pont szerinti félévben (oktatási időszakban) költségtérítés fizetésére nem kötelezhető.
(2) Az intézmény az (1) bekezdésben meghatározott hallgatók képzésének költségvetési támogatását az adott tanév első félévére november 15-ig, második félévére április 15-ig elkészített tételes jelentés alapján az Oktatási és Kulturális Minisztérium - az intézmények részére e jogcímen biztosított költségvetési támogatás figyelembevételével - a zárszámadás, illetve a nem állami fenntartású intézményekkel kötött megállapodás keretében rendezi. A felsőoktatási intézmény az érintett hallgatók adatszolgáltatási kötelezettségeit térítési és juttatási szabályzatában köteles rögzíteni. A költségvetési támogatásnál csak azok a hallgatók vehetők figyelembe, akik az intézményi térítési és juttatási szabályzat szerint, de legkésőbb az adott évben március 31-ig, illetőleg október 31-ig a szükséges adatszolgáltatást elvégezték.

Az Eötvös Loránd Tudományegyetem szervezeti és működési szabályzata II. kötet
A hallgatói követelményrendszer 
36. § (1) A hallgató minden képzési időszak előtt bejelenti, hogy az adott félévben megkezdi, vagy folytatja tanulmányait (regisztráció), vagy szünetelteti azt. A bejelentés tartalmazza a hallgatni kívánt szakok felsorolását. A bejelentését a hallgató az előzetes kurzusfelvétel kezdetétől a regisztrációs hét végéig végezheti el. Ezt követően az adott félévre bejelentést tenni nem lehetséges. A hallgatói jogviszony szüneteltetésére a jogviszony létrejöttét (beiratkozást) követően, már az első félévben sor kerülhet.
(2) A hallgató a regisztrációs héten köteles bejelenteni a nyilvántartott személyes adataiban történt változásokat is. Ha adataiban olyan változás történt, amelyet okiratokkal igazolnia kell, akkor ezt az alapkar TO-jának személyesen jelenti be az eredeti dokumentum egyidejű bemutatásával. A hallgató az értesítési címének, adóazonosító jelének vagy TAJ-számának megváltozását a félév során is, a változást követően, haladéktalanul köteles bejelenteni. 
(4) Ha a költségtérítéses hallgató a megadott határidőig bejelentését visszavonja, egyidejűleg rendelkezhet a befizetett költségtérítésnek a következő félévre történő beszámításáról, avagy arról, hogy a befizetett költségtérítést – a kezelési költség levonásával – az Egyetem visszautalja neki. Rendelkezés hiányában az Egyetem a költségtérítést visszautalja.
(5) A kari TO legkésőbb a félév ötödik hetének végéig megállapítja a regisztrált hallgatók névsorát, és az ETR-en keresztül értesíti azokat, akiknek a regisztrációját érvénytelenítette.
50. § (1) A hallgatói jogviszony megszűnhet
a) a hallgató kezdeményezésére,
b) a tanulmányok befejeztével,
c) az Egyetem kezdeményezésére.
(2) A hallgatói jogviszony megszűnéséről az TO minden esetben írásban értesíti a hallgatót.
51. § (3) A TO megállapítja a hallgatói jogviszony megszűnését
b) a rektortól átadott hatáskörben fizetési hátralék miatt,
53. § (1) Ha a hallgatói jogviszony megszűnt, az alapkar törli a hallgatót a hallgatói névsorból.
(2) A törlésről külön határozatot hozni nem kell, azt a hallgatói jogviszony megszűnését vagy megszüntetését kimondó határozatban kell elrendelni.

A költségtérítés befizetésének szabályai
131. § (1) A költségtérítés összegét a hallgató október 15-ig (illetve március 15-ig) köteles befizetni, és a befizetést a karon igazolni. A költségtérítések befizetésének ütemezését a Különös rész tartalmazza.
(2) Az (1) bekezdés alapján megállapított határidő egyben az R. 36. § (1) bekezdésében meghatározottak szerinti mentesség kérelmezésének jogvesztő határideje.
(3) Amennyiben a hallgató a félév során tanulmányait félbehagyja, akkor a Különös részben meghatározott arányban jogosult a költségtérítés-visszaigénylésre. Amennyiben a beiratkozás, illetve a regisztráció előtt jelzi tanulmányainak megszakítását, az a félévi költségtérítés visszatérítésére jogosult.
(4) A kar vezetője, a hallgató jövedelmi helyzetére és tanulmányi eredményére tekintettel – kérelemre – a befizetés határidejének és módjának egyidejű megállapításával részletfizetési kedvezményt, vagy fizetési haladékot adhat a költségtérítés befizetésére.
(5) A kar vezetője a képzést végző szervezeti egység véleményét kikérve a költségtérítés összegét a hallgató kérésére, méltányossági alapon csökkentheti.
(6) A költségtérítés be nem fizetése esetén a kar vezetője a hallgatót elmaradásának egy hónapon belüli rendezésére felszólítja.
(7) A költségtérítés-fizetési kötelezettségének, a felszólítás ellenére eleget nem tevő hallgató – amennyiben nem kapott fizetési haladékot – a félév végi vizsgákra nem jelentkezhet, leckekönyvét nem veheti föl, a vizsgákat nem kezdheti meg, következő félévre nem regisztrálhat, illetve záróvizsgáját nem kezdheti meg.
(8) A költségtérítés befizetése készpénz-átutalási megbízással, bankkártyával vagy a banki átutalással történik.
(9) A megszűnt hallgatói jogviszonyú személy csak a jogviszony fennállásának időtartamával arányos költségtérítés fizetésére kötelezhető.

A méltányosság 
143. § (1) Különleges méltánylást érdemlő körülmények esetén a dékán/főigazgató a Szabályzat Különös részében meghatározott esetekben – a hallgató kérelmére – a Hallgatói követelményrendszer bármely rendelkezésétől eltérően rendelkezhet, illetve határozhat.
(2) A méltányossági jogkörben meghozott döntéshez a dékán/főigazgató köteles kikérni az ügy tárgya szerint érintett oktatási szervezeti egység és/vagy oktató, vagy illetékes testület/bizottság véleményét.
(3) A dékán/főigazgató különösen a hallgató családi és életkörülményeit befolyásoló rendkívüli és bizonyított tények, események esetén gyakorolhat méltányosságot.
(4) Nincs helye méltányosságnak
a) a felvételt elutasító határozat esetén,
b) ha a hallgató a saját felróható magatartása vagy mulasztása miatt került rendkívüli helyzetbe.
(5) A dékán/főigazgató méltányossági döntés keretében tanulmányok

A költségtérítés befizetésének és felhasználásának szabályai 
278. § (1) Amennyiben a hallgató a félév során tanulmányait félbehagyja, akkor a szemeszterből eltelt idő arányában jogosult az általa befizetett költségtérítés visszatérítésére. A vizsgaidőszak kezdete után a hallgató visszatérítésre nem tarthat igényt.
(2) A hallgató kérelmére, szociális helyzete alapján legfeljebb harminc nap fizetési haladékot kaphat a költségtérítés befizetésére. Részletfizetési engedély költségtérítésre nem adható.
(3) A hallgató kérelmére, szociális helyzete alapján (ld. melléklet), legfeljebb a költségtérítés 15 %-ának mértékéig a költségtérítés csökkentésére kerülhet sor, ha kreditrendszerű képzésben az előző félévben legalább 20 kredit értékű kurzust felvett és ennek legalább a felét teljesítette, nem kreditrendszerű képzésben legalább 4,00-es átlagot teljesített. A költségtérítés csökkentésére a tanulmányok során legfeljebb két alkalommal kerülhet sor.
(4) A (2) és (3) bekezdésekben meghatározott kérelmek leadási határideje a szorgalmi időszak első napja.
(5) A dékán a költségtérítés összegét méltányossági alapon nem csökkentheti.
(6) Az intézménybe beiratkozó hallgató érvényes iratkozásának, és ezzel együtt hallgatói jogviszonya létrejöttének feltétele az első szemeszterre kiszabott költségtérítés befizetésének igazolása.
(7) A rektor az Ftv. 76. § (1) bek. g) pontja által biztosított jogkörét az Állam- és Jogtudományi Kar dékánjára ruházza át. A dékán a szabályzat 131. § (6) bekezdésében meghatározott felszólítás eredménytelensége esetén az ugyanezen szakasz (7) bekezdésében foglaltak alkalmazása mellett 14 napos határidő kitűzésével ismét felhívja elmaradt költségtérítésének befizetésére, ennek sikertelensége esetén megszünteti fizetési hátralék miatt az érintett hallgató hallgatói jogviszonyát.

Méltányosság
283. § (1) A hallgató egészségi állapotában, életkörülményeiben önhibáján kívül bekövetkezett rendkívüli és jelentős változásokat értékelve különleges méltánylást érdemlő esetben a beiratkozás, átvétel, kivételes tanulmányi rend iránti kérelem benyújtása esetén a Hallgatói Követelményrendszer pontjai alól a dékán felmentést adhat.
(2) A méltányosság gyakorlása a hallgató tanulmányai során egy ízben lehetséges.
(3) Olyan ügyekben, melyekhez oktatási- szervezeti egység véleménye szükséges, a hallgatónak a kérelemhez csatolnia kell az érintett oktatási szervezeti egység vezetőjének véleményét is.
(4) A dékán a méltányossági jogkörben tanulmányi és vizsgakötelezettség alól felmentést nem adhat.
(5) A dékán méltányosság gyakorlása során beiratkozás, átvétel, képzési hely megváltoztatása, kivételes tanulmányi rend engedélyezése csak a szorgalmi időszak negyedik hetének végéig engedélyezhető.
(6) A dékán a szorgalmi időszak utolsó hetében a karon szokásos módon közzéteszi az adott féléven a méltányossági jogkörben hozott döntéseit.