Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5416/2008. számú ügyben
(Kapcsolódó ügyek: OBH 5415/2008. és OBH 5417/2008.)1

Előadók:   dr. Fogarassy Edit
dr. Pajcsicsné dr. Csóré Erika
dr. Varga Éva
Az eljárás megindulása, előzményei
Az országgyűlési biztosok már több ízben folytattak (átfogó) vizsgálatokat mind a hivatásos állomány tagjai, mind a fogva tartott nők alkotmányos jogai érvényesülésének vizsgálata céljából.
Az ombudsman 1997-1998-ban hivatalból átfogó vizsgálatot indított öt büntetés-végrehajtási szervnél szolgálatot teljesítő hivatásos állományú személyek emberi jogi helyzetével kapcsolatban (OBH 8631/1997.). Jelentésében kifejezte azon meggyőződését, hogy a hatóságok képviselőinek emberi jogi helyzete kihat, illetve visszahat az ügyfeleikre. Ha az eljáró hatóság tagjai a hierarchikus rendszerben kiszolgáltatottak, akkor ennek megfelelően viselkednek azokkal szemben, akiknek az ügyeiben eljárnak, akikről hatalmi helyzetüknél fogva döntéseket hoznak. A fogvatartottak, illetve őrzőik alkotmányos jogai – jogszabályi rendelkezések folytán – eleve korlátozottabbak, helyzetük kiszolgáltatottabb más állampolgárokénál. Az intézetek zártságából adódóan pedig kevésbé tudják érvényesíteni a jogaikat az őrzőikkel, illetve az elöljáróikkal szemben.
Az Európa Tanács Kínzás Megelőzésére Létrehozott Bizottsága (CPT) jelentésében hangsúlyozta, hogy a vegyes nemi összetételű személyi állomány fontos garanciát jelent a bántalmazás ellen, valamint a megfelelő munkamegosztást is lehetővé teszi egyes feladatok – pl. motozás – elvégzésekor.2
Az országgyűlési biztos 2000-ben – a Rákospalotai Javítóintézet igazgatójának jelzése alapján – hivatalból vizsgálatot rendelet el, és munkatársai helyszíni vizsgálatot folytattak a Pálhalmai Országos Bv. Intézet Mélykúti Alegységében, ahol a női elítéltek – különös tekintettel a fiatalkorúakra – fogva tartási körülményeit ellenőrizték. A biztos a vizsgálat eredményeként több ajánlást tett az igazságügy-miniszternek és a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának (OBH 4135/2000.).
A Fiatalkorúak Bv. Intézetében történt emberölést követően, 2007-ben - a fiatalkorúak fogva tartási körülményeinek átfogó vizsgálata érdekében – hivatalból vizsgálatot indítottam. Ennek keretében munkatársaim 2008 februárjában helyszíni vizsgálatot tartottak a Fiatalkorúak Regionális Bv. Intézetében, Kecskeméten, ahol – a II. objektum egy pavilonjában, 10 férőhelyen – a fiatalkorú nőket tartják fogva (OBH 4841/2007.).3 Megtekintették továbbá a II. objektumban elhelyezett anya-gyermek körletet is, melynek létrehozására az országgyűlési biztos általános helyettese 2001 szeptemberében tett ajánlást az igazságügy-miniszternek (OBH 4497/2001.).4 A körletet 2002 januárjában a Bács-Kiskun Megyei Bv. Intézetben – eredetileg a fiatalkorúak bv. intézetének egyik pavilonjában – alakították ki, majd 2003 novemberében egy önálló, új épületbe helyezték át.5
2008 szeptemberében 977 nőt tartottak fogva bv. intézetekben; ebből 656 jogerősen elítélt (119 fegyház, 407 börtön, 94 fogház; 7 fiatalkorú börtön, 6 fiatalkorú fogház) és 321 előzetesen letartóztatott volt. A jogerősen elítélt nőket a Heves Megyei Bv. Intézetben, a Pálhalmai Országos Bv. Intézetben, valamint a Kalocsai Fegyház és Börtönben tartják fogva. Az elzárás végrehajtására a Heves Megyei és a Pálhalmai Bv. Intézet van kijelölve. 
A női elítéltek tehát csupán az ország három bv. intézetében (Egerben, Pálhalmán és Kalocsán), a fegyház fokozatúak pedig csak Kalocsán helyezhetők el, jellemzően a lakóhelyüktől távol, ami jelentősen megnehezíti a hozzátartozókkal való kapcsolattartásukat. 
2000 óta a fogvatartási körülmények, illetve a bv. intézet eljárása miatt Kalocsáról tizenhárom, Pálhalmáról (Mélykútról) tíz, Egerből három női fogvatartott tett panaszt.
Mindezekre tekintettel a női fogvatartottak, valamint a személyi állomány tagjai – különös tekintettel a nők – helyzetének, élet- és munkakörülményeinek feltárása érdekében hivatalból vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a munkatársaim – az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (1) bekezdése alapján – Egerben és Kalocsán helyszíni vizsgálatot, illetve Mélykúton utóvizsgálatot tartottak. 

Érintett alkotmányos jogok
Jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelménye (Alkotmány 2. § /1/.);
Élethez, emberi méltósághoz való jog (Alkotmány 54. § /1/ bek.); 
A férfiak és a nők egyenjogúságának követelménye; az anyák és a dolgozó nők védelme (Alkotmány 66. §);
Munkához (a munka és foglalkozás szabad megválasztásához) való jog (Alkotmány 70/B. § /1/ bek.);
Pihenéshez, szabadidőhöz való jog (Alkotmány 70/B. § /4/ bek.);
A lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alkotmány 70/D. § /1/)

A helyszíni vizsgálatok tapasztalatai:
I. A Heves Megyei Bv. Intézetet 2008. november 5-én keresték fel munkatársaim. 
Az intézetet száz éve, 1908-ban alapították, ezért szükség van a folyamatos rekonstrukcióra. 2008 folyamán újravakolták a parancsnoki épületrészt, klímát szereltek a tetőtérben található gazdasági osztály irodáiba, a biztonsági ügyeletre és az informatikai szobába. Felújították a személyi állomány fürdőjét, kifestették az irodákat, és fejlesztették az informatikai rendszert. A zárt belső udvaron parkolót alakítanak ki a személyi állomány részére.
A körleten is folyamatosak a zárkafelújítások: először a női zárkákkal kezdték, az aszfaltburkolatot műgyantára cserélték, a WC-ket lefalazták és a szellőzést is megoldották. A fertőző elkülönítőben saját zuhanyt alakítottak ki (gyakori a tetvesség). A nevelői irodákba új bútorokat készítettek (saját asztalosa van az intézetnek). A BVOP finanszírozása mellett a konyhát és a kazánházat is felújították, ezáltal modern, költséghatékonyt fűtési rendszert alakítottak ki. A látogatófogadó helyiséget leburkolták, kulturáltabbá tették. 
Az intézet befogadóképessége 126 fő, a vizsgálat napján a tényleges fogvatartotti létszám 183 fő volt (55 nő, ebből 1-2 előzetesen letartóztatott, illetve elzárást töltő, a többi jogerős elítélt; 100 előzetes férfi, ebből 16 fiatalkorú; valamint 28 jogerősen elítélt férfi); a telítettség 145%-os. Az országban egyedülállóan itt minden fogvatartotti kategória megtalálható! 
Az intézetben a Contel rendszert használják; az előzetesen letartóztatottak a védővel naponta legfeljebb 30 percet, egyéb kapcsolattartókkal hetente kétszer 15 percet, az elítéltek heti 50 percet (naponta 10 percet) telefonálhatnak. Csomagvizsgáló berendezésük nincs, de megállapodás alapján a bíróságét használják. Egy látogatófogadó helyiség van, külön ügyvédi beszélő helyiség nincs, továbbá egy biztonsági és egy ügyészi beszélőt alakítottak ki. Az elítéltek havonta egyszer (szombaton), egy óra időtartamban fogadhatnak látogatót, ami kérelemre 30 perccel meghosszabbítható. Ha az elzárás időtartama a 30 napot nem haladja meg, az elkövető kérelmére, soron kívül fogadhat látogatót. Az előzetesek számára havonta kétszer (szerdán), egy óra időtartamban biztosítanak látogató-fogadást.
Étkezőhelyiség sincs, a fogvatartottak a zárkában étkeznek. Az iskolai oktatást nem tudják biztosítani, különböző tanfolyamokat, képzéseket tartanak az ÉRÁK (Észak-magyarországi Regionális Átképző Központ) támogatásával (kazánfűtő, virágkötő, cipőfelsőrész-készítő). A balassagyarmati székhelyű Ipoly Cipőgyár kft. fióktelepe az intézetben működik, 41 elítélt nőt foglalkoztatnak; négyen pedig a szabászaton dolgoznak. 
Az ESZA (Európai Szociális Alap) pályázatán nyert 2 millió Ft-ból alkotóterápiás tréninget indítottak az elítélt nők számára (kézműves termékeket készítenek). Emellett a BVOP-tól reszocializációs, drogprevenciós és kultúr-programokra kaptak pénzt. Részt vesznek a börtön a városért programban, melynek keretében 20 női fogvatartott dolgozott az érsekkertben, ill. egy játszótéren, és felszámoltak egy illegális szemétlerakót. Pályáznak egy 8 millió Ft-os parkgondozói képzésre is.  
A fürdést hetente kétszer biztosítják, továbbá minden nap délelőtt és délután egy órán át van meleg víz a zárkákban, amit a nők kannákban, takarókkal lefedve tároltak. A női fürdő felújításra szorul (mállik a felső vakolat). Egy sétaudvar, egy konditerem, valamint egy – ping-pong asztalokkal, csocsóval, videóval felszerelt – közösségi helyiség (egyben könyvtár) áll a fogvatartottak rendelkezésére. Az intézetben drogprevenciós részleg is működik; illetve két fegyelmi zárka és egy biztonsági elkülönítő van (a vizsgálat idején üresek voltak).
A 6 férőhelyes női zárkákban 8-10 fogvatartott tartózkodott; a felújítás miatt egy szabálysértési elzárást töltő, egy jogerős elítélt és egy előzetesen letartóztatott is együtt, egy zárkában volt elhelyezve. Két elítélt nő, akikkel beszéltünk, intézeti munkáltatás keretében dolgozott (takarított). Az elítéltek jellemzően börtön fokozatúak, de fokozatváltás (fogház) esetén, ha külön kérik, Egerben maradhatnak. Összesen 8 női zárka van, ebből egy drogprevenciós. A folyosón közös hűtő, vasaló, mosógép található. A női elítéltek cserepes virágot is tarthatnak. 
A fiatalkorúak (fiúk) négyen tartózkodtak kétszemélyes, szűk zárkákban. Iskolai oktatásban nem vesznek részt, szabadulásuk után sok esetben nem fogadja vissza őket az iskolájuk, még magántanulóként sem. Az intézetparancsnok nyáron írásban jelezte, hogy túl sok fiatalkorú van náluk előzetesben (12), de azóta ez a létszám is emelkedett (16), azonban hónapokig nem történik velük semmi. 
A fogvatartottakkal három nevelő, egy vezető nevelő és egy szociális segédelőadó foglalkozik (a fiatalkorúakra és a nőkre is egy-egy nevelő jut). Pszichológus nem dolgozik az intézetben. Három ápoló, egy általános orvos és egy fogorvos látja el a fogvatartottakat, az orvos hetente háromszor rendel. A főápoló 8 órában, az ápolók 12 órában dolgoznak és kéthetente szombat-vasárnap is 8-8 órát kell dolgozniuk. Éjszaka nem kell rendelkezésre állniuk, ilyenkor szükség szerint – pl. cukorbeteg fogvatartotthoz – mentőt, ügyeletes orvost hív a személyzet. Nőgyógyászati szűrést évente egyszer végeznek. A házirend mellékletét képezi egy külön tájékoztató az önkéntes HIV-szűrésre vonatkozóan.
Az intézetben egy kis kápolna is található; egy börtönlelkészt foglalkoztatnak részmunkaidőben.
A személyi állomány állománytábla szerinti rendszeresített létszáma 100 fő, egy üres biztonsági felügyelői státusz volt, amit január 1-jétől betöltöttek. Az állomány az elmúlt két évben szinte teljesen kicserélődött, sokan nyugdíjba mentek; az átlagéletkor 30 év. Az utánpótlás nem okozott gondot, ugyanis sokan jelentkeztek a szerződéses katonák közül. 2008-ban egy hivatásos bv. dolgozót helyeztek át – kérelmére – a rendőrségre, és három áthelyezése folyamatban van. Az áthelyezési kérelmeket az intézetparancsnok minden esetben pozitívan bírálja el, azzal a tudattal, hogy aki el akar menni, nem kell visszatartani. 
Az állomány tagjai minimum érettségivel rendelkeznek, akinek a felvételekor még nem volt érettségije, annak is előírták a megszerzését. Az állományba került pályakezdők felkészítése 14 hetes képzésen történik, a BVOP oktatási központjában. 
Szolgálati viszonyon kívüli jövedelemszerző tevékenység (mellékfoglalkozás) folytatására általában 2-5 (többnyire egészségügyi) dolgozó kér engedélyt. Az intézetparancsnok minden ilyen kérelemnek helyt ad. Azt mérlegeli, hogy ha nem tud magasabb illetményt adni, legalább így támogatja beosztottjait, és ezzel hosszabb távon megtarthatja őket. 
Az intézetparancsnok 2007. január 1-jétől tölti be tisztét, addig személyügyi előadó volt az intézetben. Nyitottságra törekszik a beosztottjai felé, célja az állomány munkakörülményeinek javítása.
Az állomány számára az évi egyszeri kötelező egészségügyi szűrő vizsgálatot az egészségügyi és személyzeti osztály koordinálja. Pszichológiai vizsgálaton két-három évente kell részt venniük. Az üzemorvosi ellátást a rendőrorvos végzi, az intézetnek viszont önálló fogorvosa van az állomány és a fogvatartottak számára. Pszichológust esetenként bíznak meg az állomány vizsgálatával, de pályázati pénzből szeretnének állandó pszichológust foglalkoztatni. Az állomány alacsony átlagéletkora miatt nem jellemző a betegállomány. 
A hivatásos állomány évente egyszer vesz részt lövészeten, ez szolgálati feladat, és munkában töltött időnek számít. 
A dolgozók utazási bérletének 80%-át téríti az intézet, a gépkocsi használatért pedig kilométerenként 9 Ft-ot fizet. A helyi bérletet kevesen veszik igénybe, mivel közel laknak az intézethez, tömegközlekedésre nincs szükségük. Étkezési hozzájárulást 6.000 Ft értékben, utalvány formájában biztosítanak. Munkáltatói lakáskölcsön támogatás igénybevételére is van lehetőség. E kérelmeket központilag, a BVOP-n bírálják el. Az intézetből évente 1-2 dolgozó részesül ilyen támogatásban, a legmagasabb hitelösszeg 5 millió forint volt. Albérleti támogatás nyújtására is van lehetősége az intézetnek. Kivételesen egyszeri segélyezésre is fordítanak a költségvetésből.
2007 karácsonyára egyszeri ajándékutalványt adtak minden dolgozónak, 12.000 Ft értékben, melynek nagy népszerűsége volt az állomány soraiban. Üdülési csekket is kap az állomány, egységesen évi 30.000 Ft értékben. Igalon és Hévízen van üdülési lehetőség. 
Érdekvédelmi szervként az intézetben újonnan alakult szakszervezet kb. 30 taggal, amit az intézet parancsnoka is helyeselt és támogatott. Ténylegesen azonban csak 4-5 fő dolgozik benne. 
Az állomány tagjai közül a női dolgozók száma 24 fő; ebből 4 tiszt, 14 tiszthelyettes és 6 közalkalmazott. Az irodai feladatkört ellátók 40 órás munkahétben, a körleten 12-24, 12-48 órás beosztásban dolgoznak. A túlóra vállalása a biztonsági osztályon jellemző, a körleten kevesebb. A havi szolgálati beosztás tervezése és a helyettesítés nem okoz gondot. Amennyiben helyettesítésre pihenőnapon kerül sor, azt kifizetik. A szolgálati idő alatti, kötelező egy órás munkaközi szünetet kétszer 30 percben biztosítják. 12 órás szolgálai idő alatt ez a szolgálati idő hetedik-nyolcadik órájára és az ebédszünetre esik. A pihenő dolgozókat a készenléti felügyelő váltja le, körforgásban.
A biztonsági szolgálatot ellátók a körleten ebédelnek, magukkal hozott ételt fogyasztanak, a hivatali munkarendben dolgozók pedig a városban étkeznek. Az intézetben az állomány részére nem tudnak étkezést biztosítani. Az állománynak fenntartott ebédlőben elfogyasztható a behozott meleg étel, és hűtő, gáztűzhely, mikrohullámú sütő, kávéfőző is található. A dolgozók rendelkezésére áll a folyosón elhelyezett ital és csokoládé automata is. 
A körleteken szolgálatot teljesítők számára külön női- és férfiöltöző, zuhanyozó, WC biztosított, azok állapota, tisztasága jó. Ugyancsak biztosítottak a szolgálat teljesítéséhez szükséges eszközök, védőruhák (pl. gumibot, gumikesztyű, maszk, plexiüveg, irodai eszközök). Az állomány rendelkezésére áll egy konditerem is.
Munkakörön kívüli feladat (pl. tűzvédelemi, munkavédelemi, energetikai) ellátásáért az állomány tagjai megbízási díjat kapnak az illetményen felül. A külön díj mértéke az illetményalap 50%-a. 
Az intézetben működő balassagyarmati Ipoly Cipőgyár Kft. egri telepének vezetője hivatásos állományú nő, akit az intézet állományából vezényeltek a kft-hez, illetményét a kft-től kapja. 
A munkateherben nincs különbség a férfi és a női állomány között, de a túlóra inkább a férfi dolgozókra jellemző. Volt, aki elmondta, hogy túlóra megváltása nem pénzben, hanem szabadidőben történik, ami neki, mint családanyának kedvezőbb megoldás. A „csúsztatás” már a túlóra másnapján lehetséges, ha mégsem, akkor az adott hónapban biztos, hogy kivehető. Hétvégeken nem jár dolgozni, mivel két kiskorú gyermeke van.
A fegyelmi helyzet a parancsnok szerint jó az intézetben. Az elmúlt egy évben egy női dolgozót részesített figyelmeztetésben, késés miatt.
A helyszíni vizsgálat alkalmával megkérdezett női dolgozók a parancsnok tájékoztatásával megegyezően nyilatkoztak élet- és munkakörülményeikről. Olyan problémát nem tártak fel, amely elégedetlenségükre utalna és megoldásra várna. Egyikük szerint, ha akad is valamilyen problémájuk, az intézet parancsnoka törekszik annak rövid időn belüli megoldására. (Ilyen volt például, hogy a női körleten lévő folyosón a személyzet rendelkezésére álló székre – a vizsgálat előtti napokban – ülésfűtést rendszeresített.)

II. A Pálhalmai Országos Bv. Intézetben 2008. november 19-én tartottak helyszíni vizsgálatot a munkatársaim. 
Az 1954-ben alakult intézet négy alegységből áll: Pálhalmán található a parancsnoki épület, az Agrospeciál kft. székhelye, valamint egy nagy személyzeti ebédlő; a fogvatartottak a másik három objektumban – Sándorházán és Bernátkúton a férfiak, Mélykúton pedig a nők – vannak elhelyezve. 
Sándorházán 1972-től helyeznek el férfi fogvatartottakat (idén átlagosan 550-650 fő, fegyház, börtön, fogház fokozatban, 1-12 fős zárkákban); Mélykúton 1980 óta tartanak fogva nőket (250-300 fő, börtön és fogház fokozatban, 2-14 fős zárkákban); Bernátkúton pedig 1981-től vannak férfi fogvatartottak (450-500 fő, börtön és fogház fokozatban, 6-12 fős zárkákban). Előzetes letartóztatottakat is tartanak fogva, fiatalkorúakat viszont már nem. (A kecskeméti Fiatalkorúak Regionális Bv. Intézete 3. pavilonjának megnyitásáig itt tartották fogva a fiatalkorú nőket.)
Az intézetben 1210 férőhely van, az országban ez a legnagyobb befogadóképességű intézet! A vizsgálat idején a mélykúti alegység 130%-osan telített volt, a többi 100% alatt volt6, de a telítettség nagyon változó (az átlaglétszám 1400-1500 fő). A fogvatartottak nyilvántartott létszáma a vizsgálat napján 1277 volt, a jelenlevők száma 1152 (a többiek megőrzésen, más intézetben tartózkodtak).
A fogvatartottak 85-90%-a dolgozik vagy tanul. A többieket előzetes letartóztatás, munkaképtelenség vagy biztonsági ok miatt nem foglalkoztatják. A fogvatartottak foglalkoztatását az Agrospeciál Kft. biztosítja, amely közel 4000 hektár területtel rendelkezik. A fogvatartottak növénytermesztéssel, szarvasmarha- és sertéstenyésztéssel, acélszerkezet- és radiátorgyártással, illetve elektronikai hulladékbontással foglalkoznak, valamint a mosodában és a biogáz üzemben7 dolgoznak. A felépítmények a Dunaferr Cégcsoport tulajdonát képezik, az elítéltek a cég munkavállalóival együtt dolgoznak. 
Összesen 253 fogvatartott folytat általános, illetve középiskolai tanulmányokat (Sándorházán 91, Bernátkúton 41, Mélykúton 121 fő). Az oktatás mellett egyéb képzéseket is folytatnak (a férfiaknak teherkötöző – 35, településkarbantartó – 14, térburkoló – 20, a nőknek gyorsétkeztetési eladó – 24 fő). Az intézetben aktív hitélet folyik, egy saját kápolna építését is tervezik. Minden alegységben van orvos, és három pszichológus is dolgozik az intézetben (bár az egyik gyesen van).
A mélykúti alegység befogadóképessége 194 fő, a fogva tartott nők száma 252 volt: ebből 198 börtön, 44 fogház fokozatú, 9 előzetesen letartóztatott és 1 elzárást töltő személy. A fogvatartottak közül 121-en tanulnak (3-4 osztály: 28, 5-6. osztály: 14, 7-8. osztály: 37, középiskola: 42 fő). A 24 fő részvételével zajló gyorséttermi eladó OKJ-s képzés egy éves. A többiek (kb. 100 fő) jellemzően a kertészetben, a PC-bontó üzemben, illetve a mosodában dolgoznak; de vannak olyanok, akik az oktatás mellett a munkáltatásban is részt vesznek (58 fő). Három EVSZ-es (enyhébb végrehajtási szabályok hatálya alatt álló) fogvatartott a közeli temetőt takarítja, gondozza rendszeresen. Az intézetben többféle szakkör is működik: könyvbarát, angol és német nyelv, aerobic, kézimunka, dekorációs, irodalmi, kórus, báb, biblia. A korábban jól működő romaszakkört szeptemberben megszüntették, mert – a többi szakkörrel ellentétben – nem volt „aktív” (nem készültek műsorral vagy más programmal a tagok). 
Az alegységet mindössze egy soros biztonsági kerítés veszi körbe; a parancsnok szerint „a statikus biztonságot dinamikussal pótolják”, ami azt jelenti, hogy egy járőr teljesít szolgálatot éjjel-nappal, továbbá éjszaka minden épületben van felügyelő. A fogvatartottak négy épületben vannak elhelyezve (külön az EVSZ-esek, a nem dolgozó börtön és fogház, a dolgozó börtön, valamint a dolgozó fogház fokozatúak). A megtekintett nem dolgozó börtönös, illetve fogházas zárkák 12 fősek voltak (6 db emeletes ággyal), a dolgozó fogházas zárkák 4 fősek. Az utóbbiakban szükség lenne a zuhanyzók kicsempézésére. A dolgozó fogházas épület nyitottabb, mint a nem dolgozó, külön kert és sétaudvar tartozik hozzá. Itt tartják fogva (ráccsal elválasztva) az elzárást töltőket is. A börtön fokozatú dolgozók épületében tervezik bevezetni a kábel tv-t, a hálózatot részben kiépítették.
A fegyelmi körleten található egyszemélyes zárkák közül csak kettőben volt folyóvíz, hatban nem, de az átalakításuk folyamatban van. A „dühöngő” nem szabványszerű, nem használják.
Az EVSZ-esek 2003 óta külön épületben, 2-3 személyes zárkákban vannak, jelenleg heten (12 fő elhelyezésére alkalmas a körlet). A folyosón egy konyha található (tűzhellyel, hűtővel felszerelve), ahol a fogvatartottak maguknak is főzhetnek. Közös fürdőhelyiség áll a rendelkezésükre.
Az I. épület tetejét – az IRM pályázatán nyert 8,8 millió Ft-ból – hőszigetelték, és pályázni akarnak a mélykúti kút arzénmentesítésére is. Pályáztak az ESZA-hoz (Európai Szociális Alap) is a hátrányos helyzetű személyeket elérő drogmegelőzési modellprogramok támogatására. Drogprevenciós részleg Bernátkúton és Mélykúton működik, utóbbit az addiktológus szakképesítésű osztályvezető felügyeli. A vizsgálat idején 8 nő volt a részlegen, közülük négyet meghallgattak a munkatársaim.8 Gyógyító-nevelő csoport nincs az intézetben, az érintetteket Kalocsára szállítják át. Az alegységben hetente kétszer rendelő orvos nőgyógyász szakorvos. Éjszaka Sándorházán és Bernátkúton van ápolói ügyelet, szükség esetén onnan jönnek át Mélykútra. A pszichológus hetente háromszor speciális csoportos foglalkozást tart. Néhány fogvatartott kifogásolta az orvosi ellátás hiányosságait.
Mélykúton a zárkákban zuhanyzót is kialakítottak, így a nők naponta fürödhetnek (a régi intézeteknél ez egyedülálló!). Hetente háromszor kapnak meleg vacsorát; az élelmezési norma 400 Ft/fő/nap. A látogatófogadás az ebédlőben zajlik (havonta egyszer – szombaton – egy óra). Anyák napján a kisgyermekes anyáknak plusz beszélőt szerveztek (30 fogvatartottat érintett). Lehetőség van ún. „házi beszélő” kérelmezésére, amennyiben a fogvatartott engedélyezett kapcsolattartója is az intézetben tartózkodik. Külön ügyvédi beszélő helyiség nincs, a nevelői irodát veszik igénybe erre a célra. A főépületben a bejáratnál kártyás telefon, a körleten Contel rendszerű telefonok találhatóak. Az elítéltek szinte korlátlanul telefonálhatnak (egyszerre maximum 10 percet beszélhetnek, ami a védőre is vonatkozik; két beszélgetés között két órának el kell telnie). Kiétkezésre hetente háromszor van lehetőség. 
Csomagvizsgáló berendezés csak Sándorházán van (bár nem működött), Mélykúton nincs, de nemrég kialakítottak egy külön csomagosztó helyiséget. A tiltott tárgy birtoklása nem jellemző; de a gyógyszerekkel való „üzletelés” megakadályozása érdekében már porrá törve adják a tablettákat a fogvatartottaknak. Az alegységhez jól felszerelt könyvtár és nagy sétaudvar tartozik. A szabadlevegőn tartózkodást naponta kétszer egy órában biztosítják!
A személyi állomány létszáma 419 fő, ezen felül 74-en a kft-hez vannak vezényelve. Az állománytábla feltöltöttsége teljes, tavaly 16 fővel növelték a személyi állomány létszámát. A fogvatartottak számához képest ez a létszám azonban még mindig nagyon kevés (elsősorban több nevelőre lenne szükség)! Az intézetben 157 nő dolgozik, ebből 24 tiszt, 81 tiszthelyettes és 52 közalkalmazott, míg a kft-nek 11 női alkalmazottja van: 3 tiszt és 8 tiszthelyettes.
Az intézet parancsnoka 2006-tól tölti be tisztét, előtte Kecskeméten 5 évig volt parancsnok. A munkáját három parancsnokhelyettes segíti. A HEFOP (Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program) pályázatán elnyert 10 millió Ft-ból mentálhigiénés tréninget tartanak a szociális területen dolgozó személyi állomány tagjai részére (70 főnek, 560 órában).
Az intézetet több dolgozó elhagyta az elmúlt években, nagy a fluktuáció. A váltás főként a bv. állományból a rendőri állományba történik. Az áthelyezési kérelmeket a parancsnok pozitívan bírálja el. Az idén csökkent a pályaelhagyók száma. Az utánpótlás szerencsére nem okoz gondot, sokan jelentkeznek felvételre. Ebben segített a különböző rendezvények alkalmával felállított sátor is, ahol az intézetben történő foglalkoztatást népszerűsítették. A szakiskolai végzettséggel rendelkezők részére a parancsnok követelményként írja elő az érettségi megszerzését. A pályakezdőt a felszereléstől számított egy évig nem osztják be körletre, ezalatt biztonsági felügyelőként, kísérőként, illetőleg a munkáltatást felügyelőként foglalkoztatják. Nagyon sok a fiatal, az átlagéletkor 34 év (a legfiatalabb dolgozó 18, a legidősebb 67 éves).
Az állomány tagjai közül összesen 89 fő folytat tanulmányokat, felsőfokú intézménynek 19 fő a hallgatója (Rendőrtiszti Főiskola), középiskolai tanulmányokat 62 fő folytat, egyéb oktatási intézményben 8 fő tanul. 
Az állomány tagjai kötelesek az évi egyszeri kötelező egészségügyi szűrővizsgálaton részt venni. Külön orvos áll az állomány rendelkezésére, aki hetente háromszor rendel, emellett az intézetnek önálló fogorvosa is van. Az állomány részére az intézet esetenként veszi igénybe külső pszichológus segítségét. A személyi állományra jellemző a betegállomány, a női dolgozók főként ízületi problémák miatt mennek táppénzre, a pszichés problémák náluk kevésbé jellemzőek. A betegállomány idején a közalkalmazottak a bérük 75%-át, míg a hivatásosok 100%-át kapják.
A körleten dolgozók, illetve a biztonsági felügyelők 12-24, 12-48 órás beosztásban dolgoznak. A havi szolgálati beosztás tervezése és a helyettesítés nem okoz gondot. Az irodai feladatot ellátók heti 40 órás munkarendben dolgoznak, a munkaidő 7-15 óráig tart. A szolgálat során a pihenőidőt biztosítják. Az előző évekhez képest az idén csökkent a túlóra. A túlmunkát kifizetik, de a szabadnapot is választhatják a dolgozók.
Az állományra a mellékfoglalkozás nem jellemző, inkább a túlórát preferálják, illetőleg sokan magángazdálkodást folytatnak. A parancsnok elmondása szerint a dolgozók túlterheltek. A készenléti szolgálat nem jellemző a női dolgozókra. Munkakörön kívüli feladatokat nem kell ellátniuk a dolgozóknak, egy fő kivételével (az informatikus segédelőadó a környezetvédelmi megbízott, aki ezért külön díjazást kap, az illetménye 50%-át).
A dolgozók átlagkeresete 100 000 Ft. A bérlet 75%-át téríti az intézet, a gépkocsi használatért pedig kilométerenként 9 Ft-ot fizet. Étkezési hozzájárulásként havonta 6000 Ft értékű, hideg étkezésre fordítható utalványt biztosítanak. Évente 40 000 Ft üdülési csekket is kapnak a dolgozók. 2007-ben egy összegben 18 000 Ft értékű ajándékutalványt kaptak a dolgozók. 
Az állomány részére 128 db intézeti és 123 db az Agrospeciál Kft. tulajdonában lévő szolgálati lakás áll rendelkezésre. A szolgálati lakás bérleti díja havonta 5-8000 Ft. Az albérlethez is nyújtanak támogatást, havi 19 325 Ft összegben, de ezt nem nagyon veszik igénybe. A kft. egyre nagyobb szerepet vállal a szabadidős programok megszervezésében, az állomány tagjai számára sport-napokat rendez már évek óta. 
Az irodai dolgozók a Pálhalmán működő étteremben ebédelhetnek, Mélykúton egy étkező helyiséget alakítottak ki, ahol hűtő, kávéfőző, mikrohullámú sütő és asztal található. A pálhalmai parancsnoki épületben az állomány rendelkezésére áll egy konditerem is. 
A Független Büntetés-végrehajtási Dolgozók Országos Szakszervezetének 6 fő, a Büntetés-végrehajtási Dolgozók Országos Szakszervezetének 220 fő dolgozó a tagja.
A személyi állomány fegyelmi helyzete a tavalyi évhez képest lényegesen javult. 2007-ben 184, míg 2008-ban 29 fegyelmi eljárás indult. Fegyelmi eljárás elrendelése nélkül, figyelmeztetéssel zárult esetek száma 2007-ben 40, míg idén a helyszíni vizsgálatig 10 volt. A büntetőeljárások száma szintén csökkent, 2007-ben 48 esetben, míg 2008-ban 14 esetben indult. 2008-ban bántalmazás hivatalos eljárásban vétség gyanúja miatt 3 dolgozóval szemben indult büntetőeljárás.
A mélykúti objektumban mindössze 40 fő dolgozik (ebből 35 nő), az alábbi szervezeti felépítésben: A Programszervezési és Foglalkoztatási Osztályon 34 fő (33 hivatásos, 1 közalkalmazott), ebből egy osztályvezető, egy vezető nevelő, 3 nevelő, 5 körlet-főfelügyelő, 22 körletfelügyelő, 2 szociális segédelőadó. A Biztonsági Osztályon egy biztonsági főfelügyelő, valamint 2 biztonsági felügyelő (egy járőr és egy kapus nappal). A Bernátkúton levő osztály állományába tartozó többi biztonsági főfelügyelő és felügyelő felváltva teljesít szolgálatot a mélykúti személy- és járműbejárónál. 
A Gazdasági Osztályon egy körletellátó segédelőadó, egy raktáros és egy szakmunkás dolgozik. A karbantartási feladatokat egy segédelőadó és egy szakmunkás látja el, a TMK (tervszerű megelőző karbantartás) műhelyben férfi fogvatartottakat foglalkoztatnak. 
A helyszíni vizsgálat során megkérdezett női dolgozók elmondták, hogy meg vannak elégedve a munkakörülményeikkel, megoldatlan problémáról nem tudtak beszámolni. A személyi állomány részére rendelkezésre álló szobák részben felújítottak, részben felújítás alatt állnak. Az irodai bútorokat egy asztalos vezetésével az elítéltek készítik. Az informatikai hálózat kiépített, minden irodai dolgozó rendelkezik számítógéppel.

III. 2008. december 3-án munkatársaim végül a Kalocsai Fegyház és Börtönt látogatták meg. 
Az 1897-ben épült intézet a városközpontban található. 1950-ben Márianosztráról átköltöztették a nőket, és ettől kezdve Kalocsán helyezték el a női elítélteket.9 Az intézet befogadóképessége 240 fő, a vizsgálat napján a tényleges létszám 277 volt (13 férfi és 264 nő). A női fogvatartottak közül 113 fegyház, 126 börtön és 10 fogház fokozatú, valamint 15 előzetesen letartóztatott. A férfiakat előzetes letartóztatásban a Kalocsai Városi Bíróság rendelkezése alapján, jogerős elítéltként (börtön fokozatban) pedig az intézetfenntartási munkák elvégzése céljából tartják fogva. Fiatalkorúakat nem tartanak fogva. 
Az intézetben gyógyító-nevelő csoport, átmeneti csoport, EVSZ, valamint kábítószer-prevenciós részleg (11 fős) is található, továbbá 2005 óta Kalocsán biztosítják a női fogvatartottak részére a kábítószer-függőséget gyógyító kezelést, kábítószer használatot kezelő más ellátást vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatást.10
A gyógyító-nevelő csoportban 23-an vannak, a csoportnak külön nevelője van. A fogvatartottakkal 9 nevelő foglalkozik, átlagosan 40 fő jut egy nevelőre.
Az intézetben működik a fogvatartottak többségét foglalkoztató Kalocsai Konfekcióipari Kft. (munkaruha-gyártás, hímzés, csomagolás, papírdosszié-készítés, mezőgazdasági munka). A többiek a konyhán, a mosodán, és takarítóként dolgoznak; mindössze 55 nő nem dolgozik. A fogvatartottak nagy része nem rendelkezik általános iskolai végzettséggel, kb. 10%-uk analfabéta. Jelenleg 47-en tanulnak, és 35-en vesznek részt szakképzésben (OKJ-s gyorséttermi és ételeladó 18, takarító 17 fő). A Váltósáv Alapítvány keretében egy fogvatartott gimnáziumi tanulmányokat folytat.
Rendszeres szabadidős tevékenységet a könyvtár (11 500 kötetes), az irodalmi és színjátszókör, az énekkar, a gyöngyfűző kör, az alkotó kör (kötés, horgolás, hímzés, ajándéktárgy-készítés), a tankonyha, valamint hetente kétszer a nemdolgozó program (kreatív foglalkozások, filmvetítés) biztosít. Alkalmanként sor kerül az állampusztai és a tököli bv. intézetek, illetve más csoportok (általános iskola, fúvószenekar, német missziós csoport) vendégszereplésére, versmondó versenyre, nyáron sportvetélkedőre. A vallásgyakorlásra az intézeti kápolnában van lehetőség. Egy főállású diakónus dolgozik az intézetben, aki koordinálja a fogvatartottak vallásgyakorlását is. A kalocsai érsek karácsonykor misét tart. A szabadlevegőn tartózkodás egy kisebb sétaudvaron történik, a sportolás lehetősége egy konditeremben biztosított a nőknek. 
Az egészségügyi ellátás keretében a bv. orvos mind a személyi állomány tagjait, mind a fogvatartottakat kezeli, hetente négy napon rendel (fél 8-tól 4-ig). Nőgyógyászt, fogorvost és pszichiátert megbízási szerződéssel alkalmaznak, egy főállású pszichológus van. Két betegszoba áll rendelkezésre, 7 fő részére. 2008. szeptember 18-án Hepatitis C szűrést végeztek önkéntes alapon, melynek eredményeként 8 fogvatartottról derült ki a fertőzöttség. A HIV fertőzöttséget is vizsgálták az Epidemiológiai Központban. 
A látogatófogadás időtartama az elítéltek számára havonta egyszer két óra (a drogprevenciós részlegen havi kétszer két óra), az ebédlőben tartják. Az előzetesen letartóztatottaknak havonta kétszer egy órát biztosítanak. Egy ügyvédi beszélő helyiség van, biztonsági beszélő nincs. A csomagvizsgáló berendezés nem működik. Telefonálásra gyakorlatilag minden nap van lehetőség (Contel rendszerben és egy kártyás telefonon), naponta összesen 30 perc, egy alkalommal legfeljebb 5 perc időtartamban. A korlátozás a védővel folytatott beszélgetésre nem vonatkozik. 
A tavaly korszerűsített rabkonyhát az intézet hatékonyan működteti, hivatásosok és fogvatartottak is dolgoznak benne, a BVOP azonban ki akarja szervezni. Az ún. tankonyhában lehetővé teszik, hogy két fogvatartott négy személyt hétvégenként vendégül láthasson. 
Az intézetben 74 zárka van, ebből 26 nagy létszámú. Az átmeneti csoport tagjai két 6 személyes zárkában tartózkodnak. A fegyelmi részlegen 5 fogda és egy – kamerával megfigyelt – dühöngő található, utóbbit rendszeresen használják. A zárkákban meleg vizes mosdó található, a WC-ket idén fallal leválasztották (kivéve a földszinti zárkákban). Egy közös fürdőhelyiség van, a nagy zárkákban zuhanyzó kialakítását, ill. a zárkák megosztását tervezik. A nem dolgozó nők hetente kétszer fürödhetnek, csak a szennyező munkaterületen dolgozók fürdenek naponta. 
Megindult az intézet fejlesztése, a könyvtár bővítésére, a szennyvíz hálózat, illetőleg a nyílászárók cseréjére pályázaton nyert pénzt az intézet. Legutóbb a konyhában cserélték le a nyílászárókat. A fűtésrendszer korszerűsítését is tervezik.
A személyi állomány létszáma 136 fő, a kft-nél 47-en dolgoznak, ezen belül a nők száma: 16 tiszt, 38 tiszthelyettes, 15 közalkalmazott (1 részmunkaidős); a kft-nél 4 női tiszt és 34 tiszthelyettes dolgozik. Egy álláshely – központi rendelkezés alapján – zárolva van. 
Az intézet parancsnoka 2006-tól tölti be tisztét, előtte a Budapesti Fegyház és Börtönben dolgozott. Létszámprobléma nincs, a parancsnok szerint a szakmának nagyobb a tekintélye, mint a fővárosban. Az állománytábla feltöltöttsége teljes, sőt létszámkeret felett is foglalkoztatnak dolgozókat. Az elmúlt években sokan mentek el nyugdíjba, ezért nagyon fiatal az állomány (az átlagéletkor 30 év). Az utánpótlás nem okoz gondot, mert a környéken kevés a munkahely. Az állásokra pályázatot írnak ki, a felügyelői állásra pályázóknak legalább érettségivel kell rendelkeznie. Sokszor előfordul, hogy az egészségügyi alkalmassági vizsgálat eredménye alapján nem veszik fel a jelentkezőt. Nevelőnek is sokan jelentkeznek, főként pedagógus végzettséggel, illetve pénzügyi területen dolgozók. 
Az idén egy dolgozó kívánta elhagyni az intézetet, a rendőrségre szeretett volna menni, de az intézet parancsnoka nem támogatta, így a BVOP nem engedte el. A parancsnok azt az elvet követi, hogy aki át kíván menni a rendőrségre, előtte szereljen le. A dolgozók jelentős része magángazdálkodást folytat, mellékállást ritkán vállalnak (idén egy férfi kért és kapott rá engedélyt). 
Túlmunkát a női dolgozók is vállalnak, főként az elítéltek szállításánál, illetőleg a felügyeletnél van erre lehetőség. Az éjszakai felügyeletnél mindig kell lennie egy nőnek, azonban arra ügyelnek, hogy a gyermekét egyedül nevelő nőt éjszakára ne osszák be. A túlmunkát lehetőleg szabadnap adásával kompenzálják, de a dolgozók választhatják a pénzbeli kifizetést is. A szabadidő kiadása olykor problémát jelent. 
A felügyelői állomány létszáma kevés (33 körletfelügyelő és 21 biztonsági felügyelő van). A parancsnok szerint ezt 10 fővel kellene megemelni, mert a végrehajtó állomány létszáma alultervezett a feladatokhoz képest. A háromszintes zárkacsarnokban este 8-tól másnap 12-ig egy felügyelő van szolgálatban (12-től 20 óráig kettő). A munkaközi szünetet a közalkalmazottaknál tudják biztosítani, a felügyeleti szolgálatot teljesítők esetében nem.
Az intézetben felszerelt orvosi és fogorvosi rendelő van, ahol mind a személyzeti állomány tagjait, mind a fogvatartottakat ellátják. Az orvosi rendelőben a vizsgálat idején két nővér dolgozott, akik hivatásosok. Elmondták, hogy túlmunkára ritkán kerül sor, ha van, azt fél évig görgetik és félévente lecsúsztatják. A havonkénti elszámolás megfelelőbb lenne számukra, de ez egészségügyi szabály. A rendelőben egy pihenőhelyiség és egy zuhanyzó áll rendelkezésükre. Éjszaka is tartanak ügyeletet, akkor egy nővér dolgozik, nappal szintén egy ápoló van szolgálatban a főnővérrel együtt. A nyugtatókat, altatókat porítják, mivel korábban a fogvatartottak eladták egymásnak a tablettákat. Napi négyszer van gyógyszerosztás, a nővér előtt kell bevenni a gyógyszereket. 
A személyi állomány egészségügyi szűrése rendszeres, az intézet orvosa koordinálja. Főként mozgásszervi problémákkal fordulnak orvoshoz, de az állományra nem jellemző a betegszabadság. Az állomány tagjai részére megfelelő védőfelszerelés áll rendelkezésre. 
Az állomány részére fenntartott étkezőhelyiség jól felszerelt, hűtő, mikrohullámú sütő, tűzhely, és konyhabútorok biztosítják a kulturált étkezést, bár csak paravánnal van leválasztva a pihenő helyiségtől. A női öltözőben minden dolgozónak külön zárható szekrénye és zuhanyzó is van. 
Az állomány kikapcsolódását szolgálja a kft. épületrészében található konditerem. A várossal rendszeresen együttműködve bv-s napot rendeznek, illetőleg a kalocsai fiúnevelő intézetben sportnapot is szerveztek. Uszodabérletet is biztosítanak a dolgozóknak.
A személyi állomány étkezési hozzájárulásként havonta 6000 Ft értékű, hideg étkezésre fordítható utalványt kap. A helyközi bérlet 80%-át téríti meg az intézet, a gépkocsi használatért pedig kilométerenként 9 Ft-ot fizet. Évente 40 000 Ft üdülési csekket is kapnak központilag a dolgozók. Az országos parancsnokságtól lakásvásárlási kölcsön is igényelhető, illetőleg családalapítási támogatást is lehet kérni 35 éves korig. Az intézetben jól működik a szakszervezet, jelenleg új titkára van.
2008-ban egy női dolgozóval szemben indult fegyelmi eljárás, őt feddésben részesítették. Egy dolgozó írásba foglalt figyelmeztetést kapott szolgálati kötelesség megszegése miatt. Ők nem éltek panasszal a döntés ellen. Büntetőeljárás nem indult az állomány tagjaival szemben.
A helyszíni vizsgálat alkalmával a pénztárosi feladatokat ellátó dolgozó elmondta, hogy hivatásosként dolgozik, a feladata pedig a fogvatartottak pénzének, értéktárgyainak őrzése, szabaduláskor a fogvatartás idején elvégzett munkáért járó munkabér kifizetése és a szabadítási papírok kitöltése. Ez utóbbi esetben előfordul, hogy túlóráznia kell. Sérelmezi a 13. havi fizetés eltörlését, de összességében a munkakörülményekkel és az illetményével elégedett.

A vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 66. § (2) és (3) bekezdése garantálja az anyák és a dolgozó nők védelmét, ezáltal pozitív diszkriminációt tartalmazó szabályok kialakítására ad felhatalmazást.11

I. A fogvatartottak helyzete
Az 1979. évi 11. tvr. (Bv. tvr.) 36. § (1) bek. e, pontja alapján a nők (és a fiatalkorúak) a rájuk vonatkozó sajátos védelemre jogosultak. Ez elsősorban a terhes és kisgyermekes nők fokozott védelmét biztosító rendelkezések révén valósul meg.12
A nők eltérő mentális teherviselő képességét, egészségügyi és higiéniás szükségleteit figyelembe véve a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet előírja, hogy a női elítéltek számára – csakúgy, mint a fiatalkorúaknak – három és fél m² mozgásteret kell biztosítani, valamint az intézet lehetőségeihez képest a naponkénti fürdést ki kell terjeszteni az elítélt nőkre. A nőket a rendszeres fürdések közötti időben is el kell látni meleg vízzel.13
Az elítélt nők fogvatartási körülményeivel kapcsolatban az alábbiak állapíthatóak meg: 
A 126 férőhelyes Heves Megyei Bv. Intézetben 183 fogvatartott tartózkodott, a telítettség magas, 145%-os volt. A női fogvatartottak – túlnyomórészt elítéltek – száma 55 fő volt. Az intézetben először a női zárkákat újították fel, az aszfaltburkolatot műgyantára cserélték, a WC-ket lefalazták és a szellőzést is megoldották. A fürdést hetente kétszer tudják biztosítani, a zárkákban viszont csak délelőtt és délután egy-egy óra hosszáig van meleg víz. 
A foglalkoztatottság aránya kifejezetten jó: 45 nő dolgozik a cipőgyárban, továbbá alkotóterápiás tréninget indítottak az elítélt nők számára, valamint 20 nő részt vesz a börtön a városért programban is.
A női fogvatartottakra mindössze egy nevelő jut, és pszichológus sem dolgozik az intézetben. Az orvos hetente háromszor rendel, az ápolóknak éjszaka nem kell rendelkezésre állniuk.
A 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 151. §-ában foglaltakra is figyelemmel a naponkénti fürdés – illetve a meleg víz folyamatos biztosításának – hiányossága visszásságot okoz a fogvatartott nők emberi méltósághoz való jogával összefüggésben. 
A pszichológus hiánya pedig közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát.
A fiatalkorúak fogva tartása a parancsnok szerint komoly problémát jelent. A fiatalkorú előzetesen letartóztatottak – az elkülönítési szabályok miatt – négyen tartózkodtak kétszemélyes, rendkívül szűk zárkákban. Iskolai oktatásban nem vesznek részt, az összes elfoglaltságukat a napi egy óra szabadlevegőn tartózkodás, esetenként a konditerem, könyvtár és néhány közösségi program jelenti.
A fiatalkorúak fogvatartási körülményeinek vizsgálata eredményeként, az OBH 4841/2007. számú jelentésemben már megállapítottam, hogy a fiatalkorúak előzetes letartóztatásának nem javítóintézetben vagy fiatalkorúak bv. intézetében, hanem megyei vagy más országos bv. intézetben való végrehajtása visszásságot okoz a gyermeknek a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra való jogával összefüggésben, ami a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. Az Obtv. 25. § alapján javaslatot tettem az igazságügyi és rendészeti miniszternek, hogy a vonatkozó jogszabályok módosításával – az Alkotmány 16. §-ával és a Gyermekjogi Egyezmény 3. cikkével összhangban – biztosítsa az előzetesen letartóztatott fiatalkorúak esetében is a speciális helyzetüknek megfelelő alkotmányos jogaik érvényesülését. 
A fiatalkorúak előzetes letartóztatásának kizárólag javítóintézetben és fiatalkorúak bv. intézetében való végrehajtásával a miniszter elméletben egyetértett, de a gyakorlatban felelősen támogatni nem tudta. Ennek oka, hogy megítélése szerint az egyes büntetőeljárási cselekmények lefolytatása érdekében a terhelt bíróság elé állítása igen jelentős időt emésztene fel, ami a büntetőeljárások ésszerű időn belül történő befejezése elé gördítene újabb akadályt. 
Álláspontom szerint azonban az eljárási cselekmények megfelelő szervezésével és a fiatalkorú terheltek megőrzésre történő átszállításával megoldható a büntetőeljárások lefolytatása. Nem ismeretesek előttem olyan statisztikai adatok, melyek azt támasztanák alá, hogy az eljárást folyató szervek (rendőrség, ügyészség, bíróság) közelében levő bv. intézetben elhelyezett fiatalkorúakkal szembeni eljárások rövidebb időn belül fejeződnének be, mint a javítóintézetekben – az eljárást folytató szerv székhelyétől távolabb – levő fiatalkorúak esetén. A jelentésben foglalt egyéb szempontok ugyanakkor messzemenően igazolják, hogy a megyei bv. intézetek nem alkalmasak a fiatalkorúak megfelelő szintű testi, lelki és erkölcsi fejlődésének biztosítására. A vizsgálati eredményeket a Heves Megyei Bv. Intézetben tapasztaltak is megerősítették, ezért az ügyben tett ajánlásomat fenntartom.
A Pálhalmai Bv. Intézetben 1210 férőhelyen 1277 fogvatartott volt elhelyezve, de gyakori az 1400-1500 körüli létszám is. 
Az országgyűlési biztos 2000-ben folytatott vizsgálatakor a mélykúti alegységben 281 nőt tartottak fogva, a telítettség 170%-os volt. A fogvatartottak közül 200 nem dolgozott, iskolai képzésben 108-an vettek részt. A bv. személyzet létszámhiánya különösen érezhető volt, az őrszolgálatot csak úgy tudták nappal megoldani, hogy havi 4000 Ft-ért fogvatartottakat ültettek az őrtornyokba, éjjel pedig a kapus mellett mindössze két felügyelő teljesített szolgálatot. A napi egy óra sétát sem mindig tudták biztosítani. Fürdésre hetente kétszer volt lehetőség, a WC-k rendszeresen eldugultak, a fűtési rendszer elöregedett, korszerűtlen volt. A biztonsági elkülönítő helyiséggel kapcsolatban több visszásságot is feltárt a vizsgálat. 
A 2008-as vizsgálat idején 194 férőhelyen 252 nő tartózkodott az objektumban, a telítettség 130%-os volt. A foglalkoztatottság nagyarányú: 121 fogvatartott folytat általános, illetve középiskolai tanulmányokat; 24 fő részvételével gyorséttermi eladó OKJ-s képzés zajlik, a többiek (kb. 100 fő) pedig a kertészetben, a PC-bontó üzemben, illetve a mosodában dolgoznak. Vannak olyanok, akik az oktatás mellett a munkáltatásban is részt vesznek (58 fő). 
A fogvatartottakkal egy vezető nevelő, 3 nevelő és 2 szociális segédelőadó foglalkozik. Éjjel – a járőr mellett – mind a négy épületben van felügyelet. Az alegység I. épületének tetejét pályázaton nyert pénzből hőszigetelték. A zárkákban zuhanyzót is kialakítottak, így a női fogvatartottak naponta fürödhetnek, ami megfelel a nők speciális higiéniás szükségleteinek. A „dühöngőt” nem használják, mert nem felel meg az előírásoknak. Mindezek alapján megállapítható, hogy a fogvatartási körülmények 2000-hez képest sok tekintetben jelentősen javultak. 
Az intézetben három pszichológusi státusz van, de jelenleg csak ketten dolgoznak, a harmadik gyesen van. A mélykúti alegységben hetente kétszer rendel az orvos, aki nőgyógyász szakorvos. Éjszaka Sándorházán és Bernátkúton van ápolói ügyelet, szükség esetén onnan jönnek át Mélykútra. Az intézeteket összehasonlítva, Egerben – jóval kevesebb fogvatartotti létszámnál – hetente háromszor, Kalocsán pedig – nagyjából azonos létszám mellett – hetente négy alkalommal rendel a bv. orvos. A fogvatartotti panaszokra is tekintettel megállapítom, hogy az egészségügyi ellátás hiányossága közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. 
A fegyelmi körleten található egyszemélyes zárkák közül csak kettőben volt folyóvíz, hatban nem, de az átalakításuk folyamatban van.
A BVOP 2007. évi jelentése szerint miután a CPT felhívta a figyelmet, hogy minden magánzárkának rendelkeznie kell folyóvizes mosdóval, a 12 érintett bv. intézet számára biztosították az átalakításhoz szükséges anyagi fedezetet, és az átalakítások az év végével megtörténtek.14
Erre figyelemmel megállapítom, hogy a fegyelmi zárkákban a folyóvíz hiánya közvetlenül veszélyezteti a fogvatartottak emberi méltósághoz való jogát.
Az intézet házirendje szerint fegyelmi elkülönítés akkor rendelhető el, ha a fegyelmi eljárás alatt a felelősség tisztázása szempontjából indokolt az elhelyezés megváltoztatása, a társaktól történő távoltartása, vagy kiemelkedően súlyos fegyelemsértést követett el. Az elkülönítés közös szabályainál pedig azt tartalmazza, hogy az elkülönített elítélt intézeti jogai korlátozhatóak. 
A 11/1996. (X. 15.) IM rendelet 11. § (1) bekezdése szerint fegyelmi ügyben a fogvatartott elkülönítése akkor rendelhető el, ha elhelyezésének megváltoztatása a fegyelmi felelősség tisztázása érdekében indokolt. A fegyelmi elkülönítés alatt a fogvatartott nem érintkezhet a fegyelmi vétség többi elkövetőjével, a tanúkkal és a sértettekkel, a Bv. tvr.-ben meghatározott jogai azonban nem korlátozhatók.
Az intézet házirendje a hivatkozott jogszabályhoz képest kiterjeszti a fegyelmi elkülönítés alkalmazásának lehetőségét, ami visszásságot okoz a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonság követelményével összefüggésben. 
Az OBH 2832/2007. számú ügyben, a Sopronkőhidai Fegyház és Börtön eljárásának vizsgálatát követően ajánlást tettem a bv. országos parancsnokának, hogy ismételten vizsgálja meg valamennyi bv. intézetben a fegyelmi elkülönítések végrehajtásának gyakorlatát, és utasítsa a bv. intézetek parancsnokait az elkülönítés végrehajtására vonatkozó jogszabályok maradéktalan betartására és a jogkorlátozó intézkedések megszüntetésére.15
A Kalocsai Fegyház és Börtön befogadóképessége 240 fő, a vizsgálat idején 277 személyt, ebből 264 nőt tartottak fogva. 
A zárkákban meleg vizes mosdó található, a WC-ket idén fallal leválasztották (kivéve a földszinti zárkákban). A nem dolgozó nők hetente kétszer fürödhetnek, csak a szennyező munkaterületen dolgozók fürdenek naponta.
Megállapítom, hogy a naponkénti fürdés biztosításának hiányossága – a Heves Megyei Bv. Intézethez hasonlóan – visszásságot okoz a fogvatartott nők emberi méltósághoz való jogával összefüggésben. 
A bv. orvos mind a személyi állomány tagjait, mind a fogvatartottakat kezeli, hetente négy napon rendel (fél 8-tól 4-ig). Nőgyógyászt, fogorvost és pszichiátert megbízási szerződéssel alkalmaznak, egy főállású pszichológus van. 
A foglalkoztatottság aránya jó, mindössze 55 nő nem dolgozik. A fogvatartottak nagy része nem rendelkezik általános iskolai végzettséggel, 47-en tanulnak és 35-en vesznek részt szakképzésben. A fogvatartottakkal 9 nevelő foglalkozik, átlagosan 40 fő jut egy nevelőre. 
A házirend szerint a fegyelmi elkülönítés akkor rendelhető el, ha a fogvatartott elhelyezésének megváltoztatása a fegyelmi felelősség tisztázása érdekében indokolt. Ebben az esetben az intézeten belüli mozgása korlátozható, valamint a tanóráktól, foglalkozásokon, szabadidős programokon való részvételtől, munkahelyen történő megjelenéstől eltiltható. Ez a mérlegeléstől függő intézkedés természetesen csak akkor lehet indokolt és jogszerű, ha a sértettől, tanúktól való elkülönítést szolgálja.

II. A személyi állomány helyzete
A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (Hszt.) egyes rendelkezései a terhes és a kisgyermekes nők védelme érdekében kedvezőbb szabályokat állapítanak meg.16 
Jelentésem elején hivatkoztam arra, hogy a CPT szerint a vegyes összetételű személyi állomány fontos garanciát jelent a fogvatartás törvényességére nézve. E tekintetben mindhárom vizsgált bv. intézetben megfelelőek az arányok: Egerben 100-ból 24, Pálhalmán 419-ból 157 (Mélykúton 35), Kalocsán pedig 136-ból 69 nő dolgozik hivatásosként, illetve közalkalmazottként.
A Heves Megyei Bv. Intézetben a 100 fős személyi állomány létszáma megfelelő, a feladatokat – túlmunka mellett – el tudják látni. Az új parancsnok nagyon motivált, több pozitív intézkedést is hozott mind az állományt, mind a fogvatartottakat érintően.
A személyi állomány vizsgálatával csak esetenként tudnak pszichológust megbízni, de szükség lenne állandó pszichológusra. Ahogy a fogvatartottaknál, úgy a személyi állomány esetében is megállapítható, hogy a pszichológus hiánya közvetlenül veszélyezteti az állomány lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát.
A Pálhalmai Bv. Intézetben az állomány létszámát 2007-ben 16 fővel, 419 főre növelték, de a fogvatartottak számához (1210, de rendszerint 1400) képest ez a létszám még mindig nagyon kevés, elsősorban több nevelőre lenne szükség. Az alegységek között ráadásul nagyobb távolság van, így a szállítás, kísérés is jóval több időt, illetve munkát igényel, mint máshol. Az alacsony létszám miatt pedig szolgálati feladataik ellátása során fokozott mentális terhelésnek vannak kitéve.
Az intézetben jellemző a betegállomány (mind fizikai, mind pszichés problémák felmerülnek), esetenként vesznek igénybe külső pszichológusi segítséget. A parancsnok szerint a dolgozók túlterheltek. Az állomány javát szolgálja, hogy a szociális területen dolgozók – pályázaton nyert pénzből – mentálhigiénés tréningen vettek részt. A parancsnok jól átlátja és koordinálja az ország legnagyobb bv. intézetének munkáját. 
Álláspontom szerint a személyi állomány különösen alacsony létszáma csak rendkívüli munkaráfordítással és komoly leterheltség mellett teszi lehetővé a szolgálati feladatok biztonságos és megfelelő szintű ellátását, ezáltal közvetlenül veszélyezteti az állomány emberi méltósághoz való jogát, közvetve pedig a fogvatartottak jogainak érvényesülését, a velük való bánásmódot is érinti.
A jelentés elején már hangsúlyoztam, hogy ha az eljáró hatóság tagjai a hierarchikus rendszerben kiszolgáltatottak, akkor ennek megfelelően viselkednek azokkal szemben, akiknek az ügyeiben hatalmi helyzetüknél fogva eljárnak.
A Kalocsai Fegyház és Börtönben 240 fogvatartottra 136 dolgozó „jut”. A parancsnok szerint a felügyelői állomány létszáma kevés, 10 fővel kellene megemelni, mert a végrehajtó állomány létszáma (54 körlet, ill. biztonsági felügyelő) alultervezett a feladatokhoz képest. A háromszintes zárkacsarnokban este 8-tól másnap 12-ig mindössze egy felügyelő van szolgálatban (este nyolctól reggel 6-ig, illetve 6-tól 12-ig egy-egy személy), 12-től 20 óráig kettő. A munkaközi szünetet a felügyeleti szolgálatot teljesítők esetében nem tudják biztosítani. 
Álláspontom szerint egyetlen felügyelő nem tudja megfelelően ellátni a háromszintes csarnok felügyeletét, ami egyrészt a fogvatartás biztonságát, másrészt a személyi állomány és a fogvatartottak jogait is veszélyezteti. 
A 18/2008. (IX. 18.) IRM rendelet 45. § (5) bekezdése szerint „a 6 órát meghaladó szolgálatteljesítési idő esetén 30 perc, a folyamatos, váltásos szolgálati időrendszerben dolgozó számára 60 perc munkaközi szünetet kell a munkaidő terhére biztosítani.” Mindezek alapján megállapítom, hogy a bv. intézet eljárása visszásságot okoz a munkához való jog részjogosítványának tekinthető pihenéshez való joggal összefüggésben.
Kalocsán – a többi intézettől eltérően – a más fegyveres szervhez (pl. a rendőrséghez) való áthelyezési kérelmeket a parancsnok nem támogatja, véleménye szerint, ha valaki meg akar válni a testülettől, szereljen le. A Hszt. 60. §-a értelmében a hivatásos állomány tagja beleegyezése esetén – az érintett miniszterek által meghatározott feltételek mellett – rendfokozatának megtartásával más fegyveres szervhez áthelyezhető. A hivatásos állomány áthelyezett tagjának a szolgálati viszonyát folyamatosnak kell tekinteni.17 
A Hszt. végrehajtásáról rendelkező 140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet 19. § (1) bekezdése szerint a hivatásos állomány tagja más fegyveres szervhez – annak előzetes hozzájárulásával – áthelyezhető, ha a beosztás betöltéséhez szükséges iskolai végzettségi, egészségügyi, pszichikai és fizikai követelményeknek megfelel.
Az igazságügyi és rendészeti miniszter felügyelete, irányítása alá tartozó fegyveres szervekkel hivatásos szolgálati viszonyban állók szolgálati viszonyáról és a személyügyi igazgatás rendjéről szóló 18/2008. (IX.18.) IRM rendelet18 13. §-a szerint a fegyveres szervek közötti áthelyezésről – az érintettek megállapodása alapján - az átadó országos parancsnok, az állományba vételről az átvevő országos parancsnok, a beosztásba helyezésről, a járandóság megállapításáról a fogadó szerv állományilletékes parancsnoka rendelkezik.
Az IRM rendelet 10. § (1) bekezdése szerint „a hivatásos állomány tagjának áthelyezése kérelem alapján más szerv állományába akkor engedélyezhető – figyelemmel e § (3) bekezdésében foglaltakra is -, ha az nem veszélyezteti a szolgálati feladatok folyamatos és rendeltetésszerű ellátását.” A (2) bekezdés alapján „a hivatásos állomány tagja – az (1) bekezdésben meghatározott szolgálati érdekből – legfeljebb hat hónapig az eredeti szolgálati helyen visszatartható. Az erről szóló döntést a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárónak írásban indokolnia kell.” A (3) bekezdés értelmében viszont „az áthelyezéshez a hozzájárulás nem utasítható vissza, ha azt az érintett más módon nem vagy csak aránytalan nehézséggel megoldható családi, szociális problémája vagy egyéb különösen méltányolandó okok indokolják.”
Az Alkotmány 70/B. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához. Ennek a jognak az egyik aspektusa, hogy egy adott foglalkozás gyakorlója általában nem kényszeríthető arra, hogy akarata ellenére, számára esetleg előnytelen körülmények között dolgozzon. A munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jog, mint alkotmányos alapjog ugyan korlátozható, azonban a Hszt. azt is tartalmazza, hogy a hivatásos állomány tagja alapvető jogainak a szolgálati viszonnyal kapcsolatos korlátozása nem okozhat az elérni kívánt törvényes érdekkel nyilvánvalóan aránytalan hátrányt, és több lehetséges és alkalmas korlátozás közül azt kell választani, amely az eredmény biztosítása mellett a korlátozással érintettre a legkisebb sérelemmel jár (14. §).
Mindezekből következik, hogy az áthelyezési kérelmek elbírálásánál a kérelmező érdekeit is figyelembe kell venni. Ha a hivatásos állomány tagja a bv. állományából úgy szerel le, hogy a parancsnok más fegyveres szervhez való áthelyezési kérelmét nem támogatja, a szolgálati viszonyát – szemben a Hszt. 60. §-ában rögzítettekkel – nem lehet folyamatosnak tekinteni, vagyis számára méltánytalan helyzet áll elő. Ráadásul a bv. intézet állományából leszerelő és más, az igazságügyi és rendészeti miniszter felügyelete, irányítása alá tartozó hivatásos állományút foglalkoztató szervezethez felvételt kérelmező személynek újból részt kell vennie egészségi, pszichológiai és fizikai alkalmassági feltételek meglétének vizsgálatára irányuló eljárásban. Amennyiben viszont nem leszerelés útján, hanem áthelyezéssel kerül át másik fegyveres szervhez a bv. hivatásos állományú tagja, ilyen szigorú felvételi eljáráson nem kell újra keresztülmennie.
Természetesen nem hagyható figyelmen kívül az sem, hogy kivételesen, szolgálati érdekből – ha az áthelyezés veszélyezteti a szolgálati feladatok folyamatos és rendeltetésszerű ellátását – alkalmazható a legfeljebb hat hónapig terjedő visszatartás. Kétséges azonban, hogy a más fegyveres szervhez való áthelyezési kérelmek elutasítása, vagy a szolgálati érdekből akár hat hónapra visszatartás esetén az érintett – különösen, ha időközben az állást betöltötték – ugyanolyan fegyelmezetten látja el majd a szolgálati feladatát, mint korábban.
Az áthelyezési kérelemről – az intézetparancsnok véleményét figyelembe véve – az országos parancsnok dönt. Amennyiben az intézetparancsnok nem objektív okok miatt (a szolgálati feladatokra tekintettel), hanem szubjektív okokból (aki át akar menni a rendőrségre, az szereljen le) nem támogatja a kérelmet, akkor az eljárása közvetlenül veszélyezteti a munkához való jogot.

A megtekintett szolgálati helyek állapota, tisztasága, felszereltsége megfelelő volt. A szolgálatellátáshoz szükséges védőruházat és egyéni védőeszközök biztosításával kapcsolatban sem merült fel panasz, azok alkalmasak voltak arra, hogy a hivatásos állományú bv. dolgozók feladatukat úgy hajtsák végre, hogy életük, testi épségük indokolatlanul ne kerüljön veszélybe.
A vizsgált bv. intézetek állományának egészségügyi szűrése rendszeres, melyhez megfelelően felszerelt szakorvosi rendelők állnak rendelkezésre. A személyi állomány túlóra esetén a szolgálati beosztásának megfelelően részesül pótlékban, vagy szabadnapban. Ez utóbbi a kiskorú gyermeket nevelő női dolgozók körében különösen fontos.
A parancsnokok a női beosztottjaik fegyelmi helyzetét (fegyelmezettségét) jónak tartották. A megkérdezett hivatásos női bv. alkalmazottaknak a szolgálattal összefüggésben, illetve a helyi beosztásukkal, parancsnokaikkal nem voltak problémáik, illetve úgy nyilatkoztak, hogy ha van ilyen, jelzik a feletteseiknek, akik helyben – lehetőségükhöz képest – belátható időn belül megoldják azt. 
A férfiak és a nők egyenjogúságának követelményével, valamint az anyák és a dolgozó nők védelmével összefüggő visszásságot egyik bv. intézetben sem tártam fel.

Intézkedéseim
A jelentésemben feltárt alapvető jogokat érintő visszásságok orvoslása érdekében az alábbi intézkedéseket teszem: 
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján ajánlást teszek az igazságügyi és rendészeti miniszternek, hogy dolgozzon ki egy középtávú intézkedési tervet a jelzett problémák – napi fürdés biztosítása Egerben és Kalocsán, pszichológus hiánya Egerben, súlyos létszámhiány Pálhalmán – megoldására, és kísérelje meg az anyagi fedezet biztosítását.
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján ajánlást teszek a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy vizsgáltassa meg a más fegyveres szervhez való áthelyezést kérő hivatásos bv. dolgozók kérelme elbírálásának gyakorlatát, és gondoskodjon arról, hogy a döntések ne okozzanak szükségtelen és aránytalan sérelmet a kérelmezőknek.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Pálhalmai Bv. Intézet parancsnokánál, hogy vizsgálja meg az egészségügyi ellátás bővítésének lehetőségét, valamint módosítsa az intézet házirendjét a fegyelmi elkülönítés szabályai vonatkozásában. A fegyelmi zárkák folyamatban levő átalakítására tekintettel nem élek kezdeményezéssel, de felhívom a figyelmet az átalakítás mielőbbi elvégzésének szükségességére.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Kalocsai Fegyház és Börtön parancsnokánál, hogy a szolgálatszervezés átalakításával gondoskodjon a munkaközi szünet biztosításáról, valamint arról, hogy az intézet háromszintes zárkacsarnokában este 8.00 órától másnap 12.00 óráig három szintet ne egy személy felügyeljen.

Budapest, 2009. május 29.

Prof. Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet 
I. Alkalmazott jogszabályok

1979. évi 11. tvr. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról (Bv. tvr.):
30. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása során a nőket a férfiaktól, a fiatalkorúakat a felnőttkorúaktól el kell különíteni.
36. § (1) Az elítélt jogosult
a) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra;
e) a nők és a fiatalkorúak a rájuk vonatkozó sajátos védelemre;
(4) A terhes és a kisgyermekes elítélt nőnek az egészségét védő és a gyermek fejlődését szolgáló, e törvényen kívüli jogai nem korlátozhatók. Ha a szülésre a szabadságvesztés végrehajtása alatt kerül sor, az újszülöttet hat hónapos koráig az anyjával együtt kell elhelyezni, kivételesen engedélyezhető, hogy a csecsemő egyéves koráig anyjával együtt a büntetés-végrehajtási intézetben maradjon.
42. § (5) Magánelzárás terhes és kisgyermekes nővel szemben nem alkalmazható.
119. § (1) Az előzetes letartóztatás végrehajtása során el kell különíteni
b) a férfiakat a nőktől,
122. § (4) Az elzárás végrehajtása során el kell különíteni
b) a férfiakat a nőktől.

1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról (Hszt.):
2. § E törvény alkalmazásában
m) áthelyezés: a fegyveres szerv szervezeti egységén belül, vagy az egyik szervezeti egységtől a másik szervezeti egységhez történő kinevezés vagy alacsonyabb beosztásba helyezés, amely az érintett miniszterek megállapodása alapján történhet fegyveres szervek között is; továbbá közszolgálati jogviszonyba, közalkalmazotti jogviszonyba, illetve azokból hivatásos szolgálati jogviszonyba helyezés;
6. § (1) A szolgálati viszonnyal kapcsolatban az egyenlő bánásmód követelményét meg kell tartani.
(2) A fegyveres szerv megkülönböztetés nélkül biztosítja - kizárólag a szakmai képességek, a gyakorlat és a teljesítmény, továbbá a szolgálatban eltöltött idő alapján a rendfokozati és a beosztási kötöttségekre figyelemmel - a hivatásos állomány tagjának előmeneteli lehetőségét.
A szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztása
15. § (1) A hivatásos állomány tagjának szolgálati helyét a fegyveres szerv szervezeti egységei területi elhelyezkedésének és a fegyveres szerv feladataiból fakadó szakmai igényeknek megfelelően, a hivatásos állomány tagja méltányos érdekeinek figyelembevételével kell meghatározni.
25. § A hivatásos állomány tagja
a) az iskolai végzettségének (szakképesítésének) megfelelő szolgálati beosztását az előmeneteli rend szerint, a betölthető szolgálati beosztások keretei között, a szolgálati érdekre is figyelemmel választhatja meg;
b) beosztásában a polgári szakképesítését a szolgálat ellátására vonatkozó szabályoknak megfelelően gyakorolhatja;
c) más kereső foglalkozást e törvénynek az összeférhetetlenségről szóló 65. §-a figyelembevételével folytathat.
58. § (1) Nem szüntethető meg a szolgálati viszony felmentéssel az alábbiakban meghatározott időtartam és az azt követő 30 nap alatt:
c) a terhesség ideje, a szülést követő 3 hónap, illetőleg a szülési szabadság és a gyermekgondozás céljára kapott illetmény nélküli szabadság;
60. § (1) A hivatásos állomány tagja beleegyezése esetén - az érintett miniszterek által meghatározott feltételek mellett - rendfokozatának megtartásával más fegyveres szervhez áthelyezhető.
(2) A hivatásos állomány áthelyezett tagjának a szolgálati viszonyát folyamatosnak kell tekinteni.
86. § (1) A hivatásos állomány nő tagját terhessége megállapításától a gyermekének 1 éves koráig éjszakai szolgálatteljesítésre, ha gyermekét egyedül neveli és annak felügyeletét 6 éves koráig más nem tudja ellátni, 24 órás szolgálatra nem lehet beosztani.
94. § A hivatásos állomány tagját gyermekápolás céljából egészségügyi szabadság illeti meg az alábbiak szerint:
a) az anyát, ha 1 évesnél fiatalabb, kórházi ápolás alatt álló gyermekét szoptatja;
95. § (1) A hivatásos állomány terhes, illetve szülő nő tagját a munkajogi szabályok szerinti mértékű szülési szabadság illeti meg. Ezt úgy kell kiadni, hogy 4 hét lehetőleg a szülés várható időpontja elé essen.
(5) A nőnek - ha nem veszi igénybe a 94. §-ban engedélyezett egészségügyi szabadságot - a szoptatás első 6 hónapjában naponta kétszer 1 óra, ezt követően a 9. hónap végéig naponta 1 óra munkaidő-kedvezmény jár. Ikrek esetében a munkaidő-kedvezmény az ikrek számának megfelelő mértékben jár.

1999. évi C. törvény az Európai Szociális Karta kihirdetéséről:
I. rész: 2. Minden dolgozónak joga van az igazságos munkafeltételekhez.
3. Minden dolgozónak joga van a biztonságos és egészséges munkafeltételekhez.
4. Minden dolgozónak joga van a maga és családja számára tisztes életszínvonalat biztosító méltányos díjazáshoz.
8. A dolgozó nőknek - anyaság esetén - és a többi dolgozó nőnek - a megfelelő esetben - munkájuk során joguk van különleges védelemhez.
II. rész 4. Cikk: A méltányos díjazáshoz való jog tényleges gyakorlásának biztosítására a Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy
3. elismerik a férfi és női dolgozók egyenlő értékű munka egyenlő díjazásához való jogát;
8. Cikk: A dolgozó nők védelemhez való jogának tényleges biztosítására a Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy
1. fizetett szabadság, megfelelő társadalombiztosítási ellátás vagy közalapokból származó ellátás révén biztosítják, hogy a nők a gyermek születése előtt és után legalább összesen 12 hét szabadságot kapjanak;
2. jogtalannak tekintik, ha a munkaadó a szülési szabadság idején vagy olyan időpontra mond fel, amikor e felmondás ez alatt a szabadság alatt lépne érvénybe;
3. biztosítják, hogy a gyermeküket szoptató anyák e célra kellő időkedvezményt kapjanak;
4. b) megtiltják női dolgozó foglalkoztatását a föld alatti bányászatban és szükség szerint minden más olyan munka esetében, amely veszélyessége, egészségtelensége vagy a fáradságossága miatt indokolt.

140/1996. (VIII. 31.) Korm. rendelet a Hszt. végrehajtásáról:
19. § (1) A hivatásos állomány tagja a Hszt. 60. §-ának (1) bekezdésében meghatározottak alapján más fegyveres szervhez - annak előzetes hozzájárulásával - áthelyezhető, ha a beosztás betöltéséhez szükséges iskolai végzettségi (szakképesítési), egészségügyi, pszichikai és fizikai követelményeknek megfelel.
(2) A más fegyveres szervhez történő áthelyezés a fegyveres szerv jellegéhez és az adott szolgálati beosztás ellátásához szükséges szakismeretek elsajátításához és egyéb feltételekhez köthető.

18/2008. (IX.18.) IRM rendelet az igazságügyi és rendészeti miniszter felügyelete, irányítása alá tartozó fegyveres szervekkel hivatásos szolgálati viszonyban állók szolgálati viszonyáról és a személyügyi igazgatás rendjéről: 
1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a Rendőrség szervezetére, a büntetés-végrehajtási szervezetre, valamint az igazságügyi és rendészeti miniszter (a továbbiakban: miniszter) felügyelete, irányítása alá tartozó hivatásos állományút foglalkoztató szervezetekre, továbbá
b) a hivatásos szolgálati jogviszonyban szolgálatot teljesítő személyi állományra.
10. § (1) A hivatásos állomány tagjának áthelyezése kérelme alapján más szolgálati beosztásba, illetve más szerv állományába akkor engedélyezhető - figyelemmel a (3) bekezdésben foglaltakra is -, ha az nem veszélyezteti a szolgálati feladatok folyamatos és rendeltetésszerű ellátását.
(2) A hivatásos állomány tagja - az (1) bekezdésben meghatározott szolgálati érdekből - legfeljebb hat hónapig az eredeti szolgálati helyen visszatartható. Az erről szóló döntést a munkáltatói jogkört gyakorló elöljárónak írásban indokolnia kell.
(3) Az áthelyezéshez a hozzájárulás nem utasítható vissza, ha azt az érintett más módon nem vagy csak aránytalan nehézséggel megoldható családi, szociális problémája vagy egyéb különösen méltányolandó okok indokolják.
11. § (1) Az áthelyezési kérelmet írásban a szolgálati elöljáróhoz kell benyújtani, aki azt javaslatával együtt 8 napon belül az állományilletékes parancsnokhoz felterjeszti. Az állományilletékes parancsnok a hozzájárulásról vagy a visszautasításról a kérelem benyújtásától számított 15 napon belül dönt.
(2) Más szolgálati beosztás, más szervezeti egységhez kérelemre vagy szolgálati érdekből történő áthelyezés esetén az érintetteknek (az átadó, a fogadó szerv állományilletékes parancsnoka, az állomány tagja) előzetesen meg kell állapodniuk az új szolgálati beosztásban, a szolgálati helyben, az áthelyezés időpontjában, az illetményben, továbbá az áthelyezéssel kapcsolatban esetlegesen felmerülő költségek viselésében.
13. § A rendelet hatálya alá tartozó fegyveres szervek közötti áthelyezésről - az érintettek megállapodása alapján - az átadó országos parancsnok, az állományba vételről az átvevő országos parancsnok, a beosztásba helyezésről, a járandóság megállapításáról a fogadó szerv állományilletékes parancsnoka rendelkezik.
45. § (5) A 6 órát meghaladó szolgálatteljesítési idő esetén 30 perc, a folyamatos, váltásos szolgálati időrendszerben dolgozó számára 60 perc munkaközi szünetet kell a munkaidő terhére biztosítani.

21/1994. (XII. 30.) IM rendelet a bv. intézetek kijelöléséről:
6. § A felnőtt korú elítélt nők elhelyezésére szolgáló büntetés-végrehajtási intézetek:
a) fegyház és börtön fokozatban a Kalocsai Fegyház és Börtön,
b) börtön fokozatban a Heves Megyei Büntetés-végrehajtási Intézet,
c) börtön és fogház fokozatban a Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet.

6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól: 
46. § (1) Az elítélt biztonsági elkülönítésére akkor kerülhet sor, ha az intézet rendjét, biztonságát súlyosan sérti vagy veszélyezteti, ha csoportos ellenszegülésben vesz részt, a táplálkozást, az utasítás végrehajtását, a munkavégzést megtagadja, illetve ön- és közveszélyes magatartást tanúsít.
(7) Az ön- vagy közveszélyes magatartást tanúsító elítéltet az erre a célra kialakított helyiségben kell elhelyezni, és haladéktalanul intézkedni kell orvosi vizsgálata iránt. Az elkülönítés legfeljebb hat óra időtartamú lehet, az elkülönítés szükségességét azonban kétóránként felül kell vizsgálni.
49. § (2) A személymotozást csak a személyi állománynak az elítélttel azonos nemű tagja végezheti.
110. § A tizennyolc éven aluli fiatalkorú, továbbá az elítélt nő - a terhesség megállapításától gyermeke hat hónapos koráig, illetve, ha a gyermek az intézetben van elhelyezve, egyéves koráig - éjszakai munkára nem osztható be.
117. § (4) Túlmunkára nem kötelezhető
b) az elítélt nő a terhessége megállapításától gyermekének hat hónapos koráig, illetve, ha a gyermeke az intézetben van elhelyezve, annak egyéves koráig;
137. § (1) A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson.
143. § (2) Ha az elítélt elkülönítése biztonsági okból, vagy a fegyelmi eljárással összefüggésben szükséges, az elkülönítésre a fegyelmi zárka is igénybe vehető. Ebben az esetben a fegyelmi zárkát el kell látni a zárka általános felszerelési tárgyaival.
151. § (1) Az elítéltek részére hetente legalább egy alkalommal - a szennyező munkaterületen dolgozóknak naponként, munka után - meleg vizes fürdést (zuhanyozást) kell biztosítani. Az intézet lehetőségeihez képest a naponkénti fürdést valamennyi dolgozó elítéltre, illetve az elítélt nőkre is ki kell terjeszteni.
(2) Az elítéltek részére a rendszeres fürdések közötti időben - az intézet lehetőségein belül - a napirendben meghatározottak szerint biztosítható meleg víz. Az elítélt nőket a rendszeres fürdések közötti időben is el kell látni meleg vízzel.
180. § (1) Ha az elítélt nő a terhesség negyedik hónapját elérte, és a szülés várható időpontja megelőzné a szabadulás napját, nyilatkoztatni kell, hogy kéri-e a szabadságvesztés félbeszakítását. Kérelem esetén a parancsnok az iratokat - javaslatával együtt - az Országos Parancsnokságra terjeszti fel.

11/1996. (X. 15.) IM rendelet a bv. intézetekben fogvatartottak fegyelmi felelősségéről:
11. § (1) Fegyelmi ügyben a fogvatartott elkülönítése akkor rendelhető el, ha elhelyezésének megváltoztatása a fegyelmi felelősség tisztázása érdekében indokolt. A fegyelmi elkülönítés az elsőfokú eljárás tartamáig, legfeljebb azonban tizenöt napig tarthat, ezalatt a fogvatartott nem érintkezhet a fegyelmi vétség többi elkövetőjével, a tanúkkal és a sértettekkel, a Bv. tvr.-ben meghatározott jogai azonban nem korlátozhatók.

5/1998. (III. 6.) IM rendelet a fogvatartottak egészségügyi ellátásáról:
8. § (1) A fogvatartottak részére biztosítani kell évente tüdőszűrésen (ernyőképszűrés), fogászati szűrésen, a nőknek nőgyógyászati szűrésen való részvétel lehetőségét.
20. § (1) Terhesség fennállásának a valószínűsége esetén a bv. orvos köteles a fogvatartottat - a lehető legrövidebb időn belül - nőgyógyászati szakvizsgálatra beutalni.
(2) Ha a terhesség fennállását szülész-nőgyógyász szakorvos igazolja, a terhes nő nyilatkozik arról, hogy terhességét meg kívánja-e tartani vagy igényli annak művi megszakítását.
(3) A terhes nőt gondozásba vétel céljából a szakorvosi vizsgálatot követő 3 munkanapon belül a Központi Kórházba kell szállítani.
21. § (1) A térítésmentes terhesgondozásra jogosult nő a terhességével és a gyermeke születésével kapcsolatos juttatások folyósítása iránti igényét a Központi Kórházban írásban terjesztheti elő.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és folyósított juttatásokat elkülönített letétként kell kezelni, az kizárólag a fogvatartott nő rendelkezése szerint használható fel. A jogosultságot érintő bármely körülmény változását a tudomásra jutástól számított három munkanapon belül a Központi Kórház főigazgató főorvosának kell bejelenteni.
22. § (1) Amennyiben a terhességre tekintettel a büntetés félbeszakítását nem engedélyezték, a fogvatartottat a szülés várható időpontja előtt négy héttel a Központi Kórházba kell szállítani.
(2) A fogvatartott nőt - az orvos javaslata alapján - a szülés várható időpontja előtt huszonnyolc nappal a munkavégzés alól fel kell menteni. A felmentést a szülési szabadsággal megegyező időtartamra a bv. orvos engedélyezi.
(3) A szülés várható időpontja előtt legalább négy héttel a Központi Kórház főigazgató főorvosa megkeresi az illetékes gyámhatóságot arra vonatkozóan, hogy a születendő kiskorú érdekében szükségesnek tart-e valamilyen intézkedést a gyermek elhelyezésével kapcsolatban, valamint kíván-e pert indítani a szülői felügyeleti jog megszüntetése iránt.
(4) A gyermek születéséről a Központi Kórház főigazgató főorvosa értesíti az apát, az illetékes gyámhatóságot, kiskorú fogvatartott anya esetében a törvényes képviselőt is.
22/A. § (1) A Központi Kórház főigazgató főorvosának értesítése alapján a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága (a továbbiakban: Országos Parancsnokság) illetékes szervezeti egységének vezetője intézkedik az anyának és a gyermeknek az együttes elhelyezésre kialakított részleggel (a továbbiakban: anya-gyermek részleg) rendelkező bv. intézetbe történő átszállításáról.
Amennyiben kizáró ok nem áll fenn, az újszülöttet hat hónapos koráig az anyjával együtt kell elhelyezni. 
A hat hónapot meghaladó együttes elhelyezés meghosszabbítását az anya kérelmére a havi felülvizsgálati eljárás során a gyermek egy éves koráig a bv. intézet parancsnoka engedélyezheti.
22/B. § (1) Az anya-gyermek részleget a bv. intézet többi részétől elkülönítve kell kialakítani. Az anya-gyermek részlegen egy zárkában egy anya és gyermeke helyezhető el.
Amennyiben a gyermek a zárkában tartózkodik, az ajtót minden napszakban nyitva kell tartani, kulcsra zárni tilos.
23. § (1) Ha a fogvatartott nő arról nyilatkozott, hogy terhességét meg kívánja szakíttatni, ez irányú kérelmét személyesen vagy írásban meg kell erősítenie a bv. intézet székhelye szerint területileg illetékes családvédelmi szolgálat munkatársa előtt.
(2) Művi terhességmegszakítás a terhesség betöltött 12. hetéig a Központi Kórházban végezhető el.
(3) Terhességmegszakításra - ha a terhesség meghaladta a (2) bekezdésben megjelölt időtartamot és törvény a terhesség megszakítását lehetővé teszi - a terhes nőt a népjóléti miniszter rendeletében kijelölt egészségügyi intézménybe kell átszállítani.
(4) A terhes nő előállításáról, szállításáról és őrzéséről a bv. intézet gondoskodik.

7/2000. (III. 29.) IM-BM rendelet az elzárás, illetőleg a pénzbírságot helyettesítő elzárás végrehajtásának részletes szabályairól: 
37. § Nő foglalkoztatása során be kell tartani a nők egészségének és testi épségének védelméről szóló jogszabály rendelkezéseit.
39. § (2) Az egészségre ártalmas munkakörben és a szabadban foglalkoztatott elkövetőt védőital, a terhes nőt élelmezési pótlék illeti meg.

II. Lábjegyzet
1 Kapcsolódó ügyek: OBH 5415/2008. és OBH 5417/2008.
2 Vókó György: Európai Büntetés-végrehajtási Jog, Dialóg Campus Kiadó 2006, 341. old. 
3 A fiatalkorúak fogva tartási körülményeinek vizsgálata során, 2008 júliusában munkatársaim felkeresték a Szociális és Munkaügyi Minisztérium Rákospalotai Javítóintézetét is, ahol előzetesen letartóztatott és javítóintézeti nevelésre utalt lányok tartózkodnak, illetve a kisgyermekes anyák és gyermekük elhelyezését is biztosítják. 
4 A biztos megállapította, hogy egyes anyák és gyermekeik együttes elhelyezésének hiánya sérti a gyermekek megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemre, illetve gondoskodásra való alkotmányos jogát, továbbá hátrányos megkülönböztetést jelent a számukra. 
5 A körleten 20 fogvatartott és 21 gyermek (maximum egy éves korig) helyezhető el; külön nevelő, főápoló, csecsemőgondozó és szerződéses gyermekorvos is foglalkozik velük. A körlethez saját sétaudvar, illetve kert tartozik; a látogatóhelyiség – ahol a hozzátartozók hivatali időben akár mindennap láthatják a gyermekeket – rendkívül kulturált. 
6 Sándorháza 583 férőhely - 492 fő; Bernátkút: 437 férőhely - 402 fő.
7 A biogáz üzem uniós támogatással épült, környezetgazdálkodási tevékenységet végeznek (villamos- és hőenergiát termelnek).
8 Mindannyian heroinfogyasztók voltak korábban, folyamatos gyógyszeres kezelést kapnak, Hepatitis C vírus van a szervezetükben. Havonta két beszélőn vehetnek részt, illetve kétszer kaphatnak csomagot, és tarthatnak virágot.
9 2007 elején felmerült az intézet bezárása is. 
10 A vizsgálat idején egy előzetesen letartóztatott vett részt elterelésben.
11 7/1998. (III. 18.) AB határozat
12 Bv. tvr. 36. § (4), 42. § (5) bek.; 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet 110. §, 117. § (4) b, pont; 5/1998. (III. 6.) IM rendelet 20-22/B. §
13 6/1996. IM rendelet 137. § (1) bek., 151. § 
14 www.bvop.hu – 2007. évi jelentés, 39. old. Az országgyűlési biztos két ügyben is megállapította, hogy ha a fegyelmi zárkában nincs folyóvíz, akkor az fegyelmi elkülönítés céljára nem vehető igénybe, és ajánlást tett a bv. országos parancsnokának a fegyelmi elkülönítések gyakorlatának felülvizsgálatára (OBH 2597/2004. és OBH 5229/2004.).
15 Az Alkotmánybíróság 25/1992. (IV. 30.) AB határozatában foglaltak szerint „a jogbiztonság megköveteli, hogy az állampolgárok jogait és kötelességeit a törvényben megszabott módon kihirdetett és bárki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák”. Az OBH 3360/2006. számú ügyben a Fővárosi Bv. Intézet házirendjét vizsgálta az országgyűlési biztos általános helyettese. 
16 Hszt. 58. § (1) c, pont, 86. § (1) bek., 94. § a, pont, 95. § (1), (5) bek.
17 A Hszt. 25. §-a - többek között - előírja azt is, hogy a hivatásos állomány tagja az iskolai végzettségének (szakképesítésének) megfelelő szolgálati beosztását az előmeneteli rend szerint, a betölthető szolgálati beosztások keretei között, a szolgálati érdekre is figyelemmel választhatja meg.
18 A rendelet hatálya kiterjed a rendőrség szervezetére, a büntetés-végrehajtási szervezetre, valamint az igazságügyi és rendészeti miniszter felügyelete, irányítása alá tartozó hivatásos állományút foglalkoztató szervezetekre, továbbá a hivatásos szolgálati jogviszonyban szolgálatot teljesítő személyi állományra.