Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3145/2008. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában az Égáz-Dégáz Zrt. eljárásának sérelmezése miatt fordult hivatalomhoz. Panaszában előadta, hogy sérelmesnek tartja a nagy összegű gázszámla behajtásával kapcsolatos szolgáltatói eljárást, majd következő beadványában már a szolgáltatatásból való kizárásról tájékoztatott. Ismertette, hogy 2008. június 6-án a zrt. előzetes értesítés nélkül kikapcsolta az ingatlanát a gázszolgáltatásból.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő alapvető jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
Az ügy alapos feltárása érdekében megkerestem az érintett közszolgáltatót és tájékoztatását kértem az eljárásáról.

A megállapított tényállás
A fogyasztónak a szolgáltatóval elszámolási vitája keletkezett 2006 júliusában, mert a szolgáltató 922.567 Ft összegű számlát bocsátott ki, a fogyasztó az összeg jogosságát vitatva a Magyar Energia Hivatalhoz fordult. A hivatal 2007. június 22-én kelt határozata szerint a gázszolgáltató 2004. októbertől 2006 novemberéig terjedő időszak fogyasztásáról becslésre támaszkodó számlát bocsátott ki, mert a mérő óraállás adatai a leolvasást követően nem kerültek be számlázási rendszerébe. A fogyasztó reklamációját követően 2006. június 27-én tartott helyszíni ellenőrzése során a mérő óraállását leolvasta, amelyet jegyzőkönyvben is rögzítettek és a fogyasztó ezt aláírásával igazolta. Az óraállás alapján új, korrigált összegű számlát állított ki 2007. március 10-én, amelynek teljesítése érdekében a fogyasztónak először 12 havi, majd a becslés időszakát felölelő időtartamra vonatkozó 25 havi részletfizetési kedvezményt biztosított.
A fogyasztó fizetési kötelezettségének ezt követően csak részben tett eleget, erre tekintettel a szolgáltató a részletfizetésről szóló szerződését felmondta, és a követelésének egy összegben való behajtásáról intézkedett. A fogyasztó ezt követően is magas összegű tartozást halmozott fel, a szolgáltató 2008 júliusában adott tájékoztatás szerint 1.564.836 Ft, amelyből 1.275.434 Ft a lejárt esedékességű.
A közüzemi szolgáltató a részletfizetési szerződés felmondását követően 2007 szeptemberében, ill. októberében a gázmérő leszereléséről, decemberben a jogi eljárás megindításáról értesítette a fogyasztót. Majd 2008 áprilisában fizetési felszólítást és egyedi tájékoztató levelet küldött. A kikapcsolást kivitelező Földgázelosztó Zrt. májusban 2 alkalommal küldött tértivevényes értesítést a gázmérő leszereléséről, amelyeket a panaszos átvett. Ezt követően június 6-án a gázelosztó cég a fogyasztót a szolgáltatásból kikapcsolta. Erről a fogyasztót többszöri érdeklődésére e-mailben utólag 2008. 06. 17-én értesítette a közüzemi szolgáltató.

A vizsgált alkotmányos jogok
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” (Alkotmány 2. § (1). bek.)

Az alkalmazott jogszabályok és egyéb rendelkezések
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény (Get.)
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 111/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet (Vhr.)
Az Égáz-Dégáz Zrt. közüzemi szolgáltatói engedélyes üzletszabályzata
Az Égáz-Dégáz Földgázelosztó Zrt. üzletszabályzata és munka utasítása

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Tekintettel arra, hogy az ügyben sérelmezett szerv az Égáz-Dégáz Zrt, aki közszolgáltatást végző szervnek minősül, ezért eljárásának vizsgálata az ombudsmani hatáskörbe tartozik, továbbá a panaszos a rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslat lehetőséget is kimerítette, mert ügyében a Magyar Energia Hivatal eljárt, amely hatóság döntése ellen további közigazgatási jogorvoslati lehetőség nem biztosított.

II. A sérelmezett eljárás tekintetében
1./ A sérelmezett számla összegének megállapításával kapcsolatosan
A Vhr. 2. sz. melléklete, a Gázellátási Közüzemi Szabályzat 9. § (4) bekezdése szerint az elszámolás alapja a gázmérőn leolvasott érték. 
A Magyar Energia Hivatal (MEH) az eljárást megvizsgálta, határozatában elmarasztalta a szolgáltatót, mert az a fogyasztó panaszát megelőző időben nem a mérőóra olvasással megállapított tényleges fogyasztási adat alapján bocsátotta ki a számlát és ezzel megszegte a Vhr-ben foglaltakat. Egyedi intézkedést azonban a szolgáltató által időközben orvosolt eljárása miatt nem alkalmazott. A fenti eljárásról megállapítom – figyelemmel a szolgáltató által saját feladatkörében orvosolt eljárásra, valamint a MEH elmarasztalást tartalmazó határozatára – hogy a panaszos alapvető jogaival összefüggésben visszásságot nem okoz.

2./ A szolgáltatásból való kizárással kapcsolatosan
Egy szerződéses jogviszonyban mindkét félnek jogai és kötelezettségei vannak, a fogyasztó kötelezettségszegése esetén a másik felet (a közszolgáltatót) megilleti a jogkövetkezmények alkalmazásának a lehetősége, amely bárki számára megismerhető eszközökből és eljárási szabályok összességéből áll. 
A földgázellátásról szóló 2003. évi törvény 39. §-ának (2) bekezdése szabályozza a közüzemi szolgáltatásban résztvevő felek kötelezettségeit. Ennek alapján a közüzemi szolgáltató köteles meghatározott időponttól kezdődően a fogyasztónak folyamatosan gázt szolgáltatni, a közüzemi fogyasztó, pedig ennek ellenértékét rendszeresen megfizetni. A törvény 43. §-ában rendelkezik a szerződéses jogviszony megszegésének eseteiről mindkét fél részéről, így a fogyasztó részéről való szerződésszegésnek minősül, az f/ pont alapján, ha a gázszolgáltatás díját nem fizeti. A törvény meghatározza azt is, hogy szerződésszegés esetén milyen jogkövetkezmények alkalmazhatóak, vagyis díjvisszatérítés, pótdíjfizetés, kötbér, kártérítés, késedelmi kamat, fogyasztást szabályozó készülék felszerelése, a gázszolgáltatás felfüggesztése, kikapcsolás a gázszolgáltatásból. A törvény értelmében, aki a díjat az esedékességtől számított 60 napon belül írásbeli felszólítás ellenére nem fizeti meg, őt a szolgáltató a földgázszolgáltatásból kikapcsolhatja és a szerződést felmondhatja, vagy a további szolgáltatást előre fizető mérő felszereléséhez kötheti. Garanciális szabályként 2005 novemberétől hatályos rendelkezés értelmében a szolgáltató a fogyasztási helyre történő bejutás érdekében a jegyzőhöz fordulhat, amennyiben a fogyasztó megtagadja, a szerződésszegés esetén a gázszolgáltatásból való kikapcsolást. 
Ezt követően annak tisztázására került sor, hogy a kizárás folyamatában milyen szolgáltatók vesznek részt. Először is az a közüzemi szolgáltató, amellyel szemben fizetési kötelezettsége áll fenn a fogyasztónak, ez a cég az ÉGÁZ-DÉGÁZ Zrt. (Zrt.) Másodszor részt vevője e folyamatnak az elosztói engedélyes, amely cég az elosztói vezetékek üzemvitelével kapcsolatos teendőket végzi, jelen esetben az ÉGÁZ-DÉGÁZ Földgázelosztó Zrt. továbbiakban (Földgázelosztó Zrt). A Vhr. 2. sz. melléklete 2.2. pontjának 8. § (1) bekezdése alapján a szerződésszegés jogkövetkezményeinek részletes alkalmazási rendjét a közüzemi szolgáltató, vagyis a Zrt. üzletszabályzatban határozza meg. 
A Zrt. üzletszabályzatának 5.2. fejezete rögzíti a szerződésszegés esteit, a f/ pontjában nevesíti a gázszolgáltatás díjának meg nem fizetését és ennek jogkövetkezményeit is. Az m/ pontban foglaltak arról rendelkeznek, ha a fogyasztó a szolgáltatás díját az esedékességtől számított a 60 napon belül írásbeli felszólítás ellenére nem fizeti meg, akkor a fogyasztót a közüzemi szolgáltató a szolgáltatásból kikapcsolhatja és a szerződést felmondhatja, vagy további szolgáltatás feltételeként a mérőeszközhöz kapcsolódó olyan mérő felszerelését és alkalmazását írja elő, amely a fogyasztás ellenértékének előzetes megfizetéséhez köti a gázszolgáltatást. 
Az 5.2.2. m/ pontjában foglalt végrehajtására az üzletszabályzat 5.2.3 pontja tartalmaz további szabályokat. „A fogyasztó 5.2.2. m) pont szerinti szerződésszegése esetén, ha az első írásos fizetési felszólítás eredménytelen volt, az ÉGÁZ-DÉGÁZ Zrt. ismételten írásbeli felszólítást küld a fogyasztónak, amelyben megjelöli azt az időpontot is, amikortól a fogyasztó a földgázszolgáltatásból kikapcsolásra kerül, ha a tartozását nem egyenlíti ki. Az ÉGÁZ-DÉGÁZ Zrt. a felszólításban felhívja a fogyasztót, hogy a szükséges kármegelőzési intézkedéseket tegye meg, egyúttal tájékoztatja a fogyasztót, hogy a jogszabályban előírt eljárási rend megtartásával történt kikapcsolásból eredő károkért az ÉGÁZ-DÉGÁZ Zrt-t felelősség nem terheli. A kikapcsolás során a fogyasztó köteles az ÉGÁZ-DÉGÁZ Zrt-vel együttműködni. A fogyasztó a fenti fizetési kötelezettség teljesítésén felül köteles az ÉGÁZ-DÉGÁZ Zrt-nek a gázszolgáltatás megszüntetésével és helyreállításával felmerült költségeit is megfizetni. A szerződéses állapot helyreállítására vonatkozó részletes szabályokat a jelen Üzletszabályzat 5.3. pontja tartalmazza. A felszólítás, kikapcsolási értesítő mintáját a jelen üzletszabályzat 5. számú melléklet tartalmazza.”
A Zrt. üzletszabályzatának 5. sz. mellékletében meghatározott minták között található kétféle kikapcsolási értesítés, az egyik kikapcsolási értesítő tulajdonképpen a fizetési kötelezettség teljesítésére hívja fel a fogyasztó figyelmét, illetve figyelmeztetést a kikapcsolás kezdeményezéséről és ennek költségviselési módjáról. A másik kikapcsolási értesítő a fogyasztót a gázmérő hozzáférhetőségének hiányában a közterületen lévő gázvezeték elvágásával szolgáltatásból való kikapcsolásáról értesíti, annak költségviselési vonzatával és a jogkövetkezmények ismertetésével.
Az üzletszabályzat 3. sz. mellékletének a megismerése is szükséges, amely a szerződésszegéssel, a szerződés nélküli és szabálytalan vételezéssel összefüggő társasági gyakorlat folyamatairól rendelkezik. Ennek bevezető része az alábbi szabályt tartalmazza: „A szabálytalan gázvételezéssel és szerződésszegéssel összefüggő társasági gyakorlat az MF09 folyamatleírásának betartásával végzendő.” E folyamat leírás azonban az üzletszabályzatban nem található meg.
A gázszolgáltatás megszüntetésével kapcsolatos szabályokat e melléklet 4. pontja tartalmazza: „A fogyasztó közüzemi szerződésszegés miatti kizárására – a veszélyhelyzet esetét kivéve – kizárólag a közüzemi szolgáltató utasítására kerülhet sor. Az elosztói engedélyes nem vizsgálja a kizárás jogszerűségét. A jogszerűtlen kizárásból eredő károkért a közüzemi szolgáltató felel. A kizárás költségei a közüzemi szolgáltatót terhelik. Veszélyhelyzet esetén a közüzemi fogyasztó a szolgáltatásból azonnal kizárható a közüzemi szolgáltató egyidejű értesítése mellett. Amennyiben a fogyasztó megakadályozza a szolgáltatásból való kizárást, akkor a közüzemi szolgáltatóval történő egyeztetés alapján az elosztó jogosult a közterületi főelzáró lezárására, vagy a leágazó vezeték közterületen történő levágására.”
Végül áttekintettem a Földgázelosztó Zrt. üzletszabályzatának vonatkozó részét a 8. sz. melléklet 17. pontját:
17.1. A fogyasztó közüzemi szerződésszegés miatti kizárására kizárólag a közüzemi utasítására kerülhet sor. A közüzemi/kereskedelmi engedélyes kérése esetén az elosztói engedélyes nem vizsgálja a kizárás jogszerűségét. A jogszerűtlen kizárásból eredő károkért a közüzemi szolgáltató fele. A kizárás költségei a közüzemi szolgáltatót terhelik. 
17.2. Veszélyhelyzet esetén a közüzemi fogyasztó a szolgáltatásból azonnal kizárható a közüzemi szolgáltató egyidejű értesítése mellett.
17.3. Amennyiben a fogyasztó megakadályozza a szolgáltatásból való kizárást, akkor a közüzemi szolgáltatóval történő egyeztetés alapján az elosztó jogosult a közterületi főelzáró lezárására, vagy a leágazó vezeték közterületen történő levágására.
A Földgázelosztó Zrt. rendelkezésemre bocsátotta a fogyasztó kikapcsolásáról és visszakapcsolásáról szóló EMU 21-02 sz. munkautasítását, amelyet külsős szervezeteknek átadni csak az általános vezérigazgató engedélyével lehet. E dokumentumban található a kikapcsolás folyamatának a szabályozása, amely szerint a szolgáltató elsőként a helyszínen megkísérli a kikapcsolást, amennyiben a fogyasztó nem található a helyszínen, akkor tértivevényes levélben értesíti az ügyfelet egy második felkeresésről. Ha ezt követően sem található a fogyasztó a fogyasztási helyen, akkor a szerelő, amennyiben a főelzáró közterületről hozzáférhető és kialakítása lehetővé teszi a kikapcsolást a zárótárcsa, záróvas beépítésével végrehajtja, erről értesítést hagy hátra a fogyasztónak. Ha a főelzáró közterületről nem hozzáférhető megvizsgálja a kikapcsolás további lehetőségeit pl. leágazó levágása, ezt rögzíti az adatlapon, amely alapján egy későbbi időpontban a szerelő ismételten felkeresi a fogyasztót a kikapcsolás érdekében, amennyiben ekkor sem találja ott, elvégzi a munkát és értesítést hagy hátra a kikapcsolásról.
A tényállás és a vizsgálat során feltárt jogszabályok és egyéb szabályzatok alapján a közszolgáltató (az Égáz-Dégáz Zrt. közüzemi szolgáltató) jogosult a meg nem fizetett díj beszedése érdekében az üzletszabályzatában meghatározott jogkövetkezményekkel élni, tehát a fogyasztót a szolgáltatásból akár ki is zárhatja. A kormányrendelet alapján ennek részletes szabályait a közüzemi szolgáltató üzletszabályzata tartalmazza. 
A vizsgált eljárás során megállapítom, hogy a Zrt. üzletszabályzata szabályozza a kikapcsolást, annak részletes folyamatáról az üzletszabályzatban nevesített melléklet rendelkezne, amely azonban az üzletszabályzatban nem lelhető fel. A közüzemi szolgáltató véleménye szerint a két cég tevékenységében a szétválasztási kötelezettség miatt e tevékenység (vagyis a szolgáltatásból való kizárás) nem a Zrt., hanem az elosztási tevékenységet végző Földgázelosztó Zrt. működését érinti, ezért ezt az elosztónak kell meghatározni. 
Ezt követően azt is megállapítottam, hogy a kikapcsolás menetéről a Földgázelosztó Zrt. belső nem nyilvános, a fogyasztó számára nem hozzáférhető munkautasítása tartalmaz szabályokat. A belső utasításnak elsősorban az a célja, hogy a cégen belüli munkafolyamatokat szabályozza, az abban foglalt szabályok csak a cégen belüli kapcsolatokban érvényesíthetőek. 
Az Égáz-Dégáz Zrt. kifejtette alábbi véleményét: „2007 évben a jogszabályi előírásoknak megfelelően szétválasztottuk az elosztói és a kereskedelmi illetve közüzemi engedélyesi tevékenységünket. Ezt az elosztói engedélyes kiválásával valósítottuk meg, a jogilag önálló ÉGÁZ-Dégáz Földgázelosztó Zrt. létrehozásával. Az Égáz-Dégáz Zrt. változatlan jogi keretek között folytatta a tevékenységét, tehát a tevékenység kiválásával nem kellett új üzletszabályzatot készítenie és elfogadtatni a Magyar Energia Hivatallal. Természetesen azon tevékenységekre vonatkozó utasítások, amelyek az elosztói engedélyes tevékenységi körébe kerültek át, hatályukat vesztették. Az ezen tevékenységeket szabályozó utasítások az elosztói engedélyes üzletszabályzatában illetve belső utasításaiban kerültek kiadásra. Ennek megfelelően a kikapcsolás és levágás rendjét munkautasítás szabályozza. Az Égáz-Dégáz Zrt. üzletszabályzata jelenleg átdolgozás alatt van, amely során természetesen kiemelésre kerülnek azok a részek az üzletszabályzatból, amelyek az elosztói engedélyes tevékenységébe átkerült szabályokat tartalmazzák”.
Az Alkotmánybíróság több határozatában elvi éllel szögezte le, hogy a jogállam legfontosabb eleme a jogbiztonság [75/1995. (XII. 21.) AB hat., 9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 65.]. A jogbiztonság az állam - s elsősorban a jogalkotó - kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy nemcsak a jog egésze, de annak egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. 
Álláspontom szerint a közüzemi szolgáltató üzletszabályzata akkor felel meg a jogbiztonság követelményének, ha a szolgáltatásban résztvevő felek jogait és kötelezettségeit, illetve ezek megszegése esetén annak jogkövetkezményeit és alkalmazásának részletes szabályait is tartalmazza. A szerződéses kapcsolatokban a feleket együttműködési kötelezettség terheli, ehhez azonban szükséges mindkét fél által az ezeket meghatározó előírások ismerete. E követelménnyel ellentétes a vizsgálatomban érintett két cég szabályozási módja.
A Földgázelosztó Zrt. által folytatott kikapcsolási eljárással kapcsolatosan rá kívánok mutatni arra is, hogy a közterületen történő vezeték levágásakor nem tartotta be saját belső utasítását, hiszen a munkát elvégző szerelő nem hagyott hátra értesítést, e tényről írásban csak később a fogyasztó érdeklődésére adtak tájékoztatást.
Fontos hangsúlyozni, hogy a fogyasztó nem tett eleget szerződéses kötelezettségének, azonban az ő szerződésszegése nem hatalmazza fel a közszolgáltatót, hogy jogainak érvényesítése érdekében a rávonatkozó szabályokat figyelmen kívül hagyja. 
Mindebből következően megállapítom, hogy a közüzemi szolgáltató azzal, hogy a fogyasztásból való kikapcsolás menetét az üzletszabályzatából kihagyta, továbbá, hogy azt a földgázelosztó cég a nyilvánosság számára nem hozzáférhető, belső utasítása tartalmazza, továbbá, az abban foglaltak szolgáltató által történt megsértése a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljárással összefüggő visszásságot okoz.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felhívom az Égáz-Dégáz Zrt. vezérigazgatójának a figyelmét, hogy üzletszabályzatában a földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 111/2003. (VII. 29.) kormányrendelet 8. § (1) bekezdésének megfelelően szabályozza a kikapcsolás folyamatát.
Továbbá az Égáz-Dégáz Földgázelosztó Zrt. vezérigazgatójának felhívom a figyelmét, hogy a cég belső utasításában foglalt szabályok betartása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 2008. december 8.
Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény
Mérés, elszámolás, díjfizetés
41. § (1) A szállítói, illetve az elosztói engedélyes a közüzemi fogyasztónak leszállított földgáz mennyiségének és teljesítményének méréséről - az átalánydíjas fogyasztók kivételével - a fogyasztási jellegnek megfelelő, a mérésügyről szóló 1991. évi XLV. törvény szerint hiteles gázmérővel vagy mérési rendszerrel gondoskodik. E méréseket, valamint a gázmérővel kapcsolatos egyéb szükséges teendőket a szállítói, illetve az elosztói engedélyes - egyéb megállapodás hiányában - a saját költségén köteles elvégezni. A fogyasztás díját a külön jogszabályban foglalt rendelkezések alapján kell megállapítani és elszámolni.
(2) A számlázás rendjében és az elszámolási időszakokban a közüzemi szolgáltató és a fogyasztó állapodik meg, a külön jogszabályban foglalt rendelkezések figyelembevételével. Ha a számlázás és az elszámolás rendjében megállapodni nem tudnak, akkor az üzletszabályzat erre vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
(3) A közüzemi fogyasztót a közüzemi szerződés szerinti fizetési kötelezettség terheli.
(4) A közüzemi szolgáltató köteles a számla fogyasztóhoz történő kiküldése előtt a fogyasztóval egyeztetni, amennyiben a számla értéke meghaladja az előző két év során a fogyasztónak kiszámlázott legmagasabb számlaösszeg kétszeresét.
(5) Ha a fogyasztó esedékes díjfizetési kötelezettségének nem tett eleget, a közüzemi szolgáltató saját költségére kezdeményezheti a mérőeszközhöz kapcsolódó olyan berendezés felszerelését és alkalmazását, amely a fogyasztás ellenértékének előzetes megfizetéséhez köti a további gázszolgáltatást. Ilyen berendezés felszerelését a fogyasztó kérésére is el kell végezni, ha az vállalja a berendezés és a felszerelés költségeinek megfizetését.
(6) A gázmérő - eltérő megállapodás hiányában - az elosztói engedélyes tulajdona.
(7) A gázmérő felszerelése, üzemeltetése, karbantartása, időszakos hitelesítése - az (1) bekezdésben leírt megállapodás hiányában - az elosztói engedélyes kötelezettsége.
42. § (1) A közüzemi fogyasztó a közüzemi szolgáltatói engedélyestől a mérőeszköz és az ahhoz kapcsolódó berendezés mérésügyi felülvizsgálatát kérheti.
(2) A felülvizsgálat idejére - más megállapodás hiányában - a gázmérő tulajdonosa köteles a gázfogyasztás előírás szerinti méréséről gondoskodni.
(3) Ha a mérőeszköz felülvizsgálata indokolatlan volt, akkor az ezzel kapcsolatos indokolt költséget a közüzemi fogyasztó köteles megtéríteni.
(4) Jogos kifogás esetén a közüzemi szolgáltató köteles a fogyasztói számlát visszamenőlegesen módosítani.
(5) A közüzemi fogyasztó köteles az elosztói, illetve a szállítói engedélyes részére a mérő leolvasását és ellenőrzését lehetővé tenni.
(6) A gázmérő állagmegóvása és védelme a fogyasztó kötelezettsége.
A közüzemi szerződésszegés, a szerződés nélküli vételezés
43. § (1) A közüzemi szolgáltató közüzemi szerződésszegésének minősül különösen, ha
a) a gázszolgáltatást a szerződésben meghatározott időpontban nem kezdi meg,
b) a szolgáltatott gáz jellemzői nem felelnek meg a szerződésben, műszaki előírásban vagy szabványban előírtaknak,
c) nem értesíti a közüzemi fogyasztót az üzletszabályzatban, illetve a szerződésben meghatározott időben és módon az elosztói, szállítói engedélyes által végzett előre tervezhető karbantartási, felújítási munkák miatti szünetelés időpontjáról és várható időtartamáról,
d) jogszerűtlen magatartása folytán a gázszolgáltatás megszakad, vagy azt a törvényben foglaltakon túlmenően szünetelteti, illetőleg korlátozza,
e) a gázszolgáltatásból kizárt fogyasztó részére az arra okot adó szabálytalanság vagy szerződésszegés megszűnését, és a fogyasztó erről szóló értesítésének kézhezvételét követő két munkanapon belül a gázszolgáltatást nem folytatja,
f) a földgázt nem a közüzemi szerződésben meghatározott módon szolgáltatja,
g) a földgázellátás minőségi és szolgáltatási színvonala az engedélyben, illetve az üzletszabályzatban előírtaknak nem felel meg,
h) olyan fogyasztásmérő berendezésen keresztül szolgáltat és számláz, amely érvényes hitelesítéssel nem rendelkezik.
(2) A közüzemi fogyasztó szerződésszegésének minősül, ha
a) a szerződésben meghatározott gázteljesítményt túllépi,
b) a műszaki-biztonsági követelményeknek nem megfelelő csatlakozóvezetéket, fogyasztói berendezést használ,
c) a szolgáltatott gázt a gázmérő működésének bármilyen módon való befolyásolásával, vagy egyéb szabálytalan módon vételezi,
d) a fogyasztó a közüzemi szolgáltató külön jogszabályban meghatározott módon megküldött értesítései és a részére a külön jogszabályban meghatározott időpont-egyeztetési jog biztosítása ellenére nem teszi lehetővé, hogy a közüzemi szolgáltató jogszabályban foglalt kötelezettségeinek teljesítése érdekében az elosztói engedélyes vagy annak megbízottja a fogyasztásmérő berendezés leolvasása, hitelesítése, cseréje céljából, valamint általános műszaki jellegű, illetve a közüzemi fogyasztó személyében beállt változás miatt szükséges ellenőrzés érdekében a fogyasztási helyhez tartozó mérőhelyen munkát végezzen,
e) a gázszolgáltatás díját késedelmesen, nem a szerződésben meghatározott időben fizeti meg,
f) a gázszolgáltatás díját nem fizeti,
g) a vételezett gázt a szerződésben meghatározott fogyasztási helyen kívüli területre vezeti át,
h) a közüzemi szolgáltató hozzájárulása nélkül a vételezett gázt más részére továbbadja,
i) a gázmérő nélküli fogyasztás feltételeit megszegi,
j) a fogyasztáskorlátozási - illetve megszakítható fogyasztó esetében a megszakítási - rendelkezéseknek nem tesz eleget,
k) a nyomás alatti gázellátórendszert megbontja,
l) a gázmérőt szándékosan vagy gondatlanul megrongálja, a gázmérőn, a gázmérő ki- és belépő pontján, a kerülővezeték elzáróján a zárópecsétet (plombát) eltávolítja, illetőleg ezek sérülését, hiányát a gázszolgáltatónak nem jelenti be.
(3) A szerződés nélküli vételezés is szabálytalan vételezésnek minősül.
A közüzemi szerződés megszegése és a szerződés nélküli vételezés következményei
44. § (1) A közüzemi szerződés megszegése és a szerződés nélküli vételezés következményei:
a) díjvisszatérítés, illetve pótdíjfizetés,
b) kötbér,
c) kártérítés,
d) késedelmi kamat,
e) fogyasztást szabályozó készülék felszerelése,
f) a gázszolgáltatás felfüggesztése,
g) kikapcsolás a gázszolgáltatásból.
(2) Az (1) bekezdésben említett következmények a 45-46. §-okban meghatározott esetekben együttesen is alkalmazhatók.
(3) A pótdíj mértékét és számításának alapját külön jogszabály állapítja meg.
(4) A kötbér a szerződésszegéssel érintett szolgáltatás díja után jár. A kötbér mértékét a szerződésben kell meghatározni.
(5) A díjvisszatérítés, a pótdíj és a kötbér megfizetése nem mentesít az okozott kár megtérítése alól.
(6) A szerződésszegés megszüntetését követő két munkanapon belül a szolgáltatást folytatni kell.
(7) A szabálytalanul vételező a földgázért a külön jogszabályban megállapított pótdíjat köteles fizetni.
(8) Az elosztói, szállítói engedélyes a közüzemi szolgáltatóval történt egyeztetés alapján a szabálytalanul vételezőt a gázszolgáltatásból kikapcsolhatja.
45. § (1) A közüzemi szolgáltató köteles a közüzemi fogyasztó részére
a) kötbért fizetni a 43. § (1) bekezdés a)-e) és g) pontjában,
b) az arányos díjat visszafizetni, és késedelmi kamatot fizetni a 43. § (1) bekezdés f) és h) pontjában
meghatározott szerződésszegés esetén.
(2) A közüzemi fogyasztó köteles a közüzemi szolgáltató részére
a) pótdíjat fizetni a 43. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén, illetve a 43. § (3) bekezdése és a 44. § (7) bekezdése alapján,
b) kötbért fizetni a 43. § (2) bekezdés b)-f) és i)-k) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén,
c) kártérítést fizetni a 43. § (2) bekezdés c), g)-h) és l) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén.
46. § (1) A közüzemi szolgáltató a gázszolgáltatást felfüggesztheti a 43. § (2) bekezdésének b)-c), g)-l) pontjában meghatározott szerződésszegés esetén.
(2) A közüzemi fogyasztó a felfüggesztés okának megszüntetéséről köteles a közüzemi szolgáltatót írásban értesíteni.
(3) A közüzemi szolgáltató köteles a szolgáltatást az értesítés kézhezvételét követő két munkanapon belül megkezdeni.
47. § (1) A 43. § (2) bekezdésének f) pontjában, illetőleg a 45. § (2) bekezdésében meghatározott esetben - amennyiben a fogyasztó a szolgáltatás díját, illetve a pótdíjat, a kötbért és a kártérítést az esedékességtől számított hatvan napon belül írásbeli felszólítás ellenére nem fizette meg - a közüzemi szolgáltató a fogyasztót a földgázszolgáltatásból kikapcsolhatja, és a szerződést felmondhatja, vagy a további szolgáltatást előre fizető mérő felszereléséhez kötheti.
(2) A közüzemi szolgáltató és a közüzemi fogyasztó a szerződésszegéssel okozott, kötbérrel nem fedezett, igazolt kárt köteles a másik félnek megtéríteni.
(3) Az elosztói engedélyes a fogyasztási helyre való bejutás érdekében az illetékes jegyzőhöz fordulhat, amennyiben a fogyasztó megtagadja:
a) a fogyasztásmérő berendezés leolvasását, ellenőrzését,
b) szerződésszegés, vagy szabálytalan vételezés esetén a gázszolgáltatásból történő kikapcsolást,
c) a fogyasztói berendezés ellenőrzését.
(4) A jegyző a határozatát a Ket. 101. §-a (2) bekezdésének c) pontja alapján fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilváníthatja.

A földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 111/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet
2. számú melléklet a 111/2003. (VII. 29.) Korm. rendelethez
2.2 Gázellátási Közüzemi Szabályzat
A szerződésszegés esetei és szankciói
8. § (1) A közüzemi szerződésszegés és a szabálytalan vételezés eseteit, a szerződéses állapot helyreállításával és a szerződés nélküli vételezés jogszerűvé tételének módjával kapcsolatos eljárási rendet, a közüzemi szerződésszegés következményeit a közüzemi szolgáltató üzletszabályzata tartalmazza.
(2) A GET 3. §-ának 50. pontja szerinti szerződés nélküli vételezés is szabálytalan vételezésnek minősül.
(3) Nem minősül szerződés nélküli vételezésnek, ha a fogyasztó az elosztóvezetékhez szabályszerűen csatlakozott, a csatlakozóvezetéket, a fogyasztói vezetéket és a fogyasztói berendezést szabályszerűen építtette ki, majd a közüzemi szerződés megkötését szabályszerűen kezdeményezte, és a szerződéskötés elmaradására neki nem felróható okból került sor, valamint az ellátásért fizetendő, külön jogszabályban meghatározott díjakat folyamatosan határidőre megfizeti.
(4) Amennyiben a szabálytalan vételezés tényleges időtartama nem állapítható meg, abban az esetben 30 napra vonatkoztatva kell a méretlen gázmennyiséget megállapítani.
9. § (1) A szolgáltatott földgáz mennyiségének és teljesítményének méréséről az elosztói engedélyes gondoskodik a GET 41. és 42. §-ának megfelelően.
(2) A fogyasztó jogosult saját költségén - az elosztói engedélyessel egyeztetett módon - ellenőrző mérőeszközt alkalmazni. Eltérő mérési eredmény esetén a fogyasztás elszámolásánál a GET 42. §-ában meghatározott mérésügyi felülvizsgálat befejezéséig az elszámolási mérő mérési adatai az irányadók.
(3) A szerződés szerint a gáz mennyisége mellett egyéb jellemzőket is mérni, illetve számítani kell. A szolgáltató a mérési adatok közreadásáról saját költségére köteles gondoskodni.
(4) Az elszámolás alapja a szolgáltatott gáz fűtőértéke, valamint a gázmérőn leolvasott érték, amelyet az elosztói engedélyes gáztechnikai normál m3-re számít át. Az átszámítás szabályait az elosztói engedélyes üzletszabályzatában kell meghatározni.
(5) A közüzemi háztartási fogyasztók elszámolása - ettől eltérő megállapodás hiányában - havi, negyedéves vagy éves időszak szerint történhet. A nem háztartási fogyasztók elszámolása - az üzletszabályzatban foglaltak szerint - egyedi megállapodás alapján történik.
(6) Az elosztói engedélyes nyilatkozata alapján a közüzemi szolgáltató megállapodhat a fogyasztóval a gázfogyasztás mérő nélküli, átalánydíjas elszámolásában.