Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2870/2008. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása
A panaszos – az 1998-ban és 2002-ben született gyermekek édesanyja – a kiskorúak anyai kapcsolattartása ügyében kérte a segítségemet.
A beadvány tartalmazta, hogy a Szegedi Városi Bíróság ideiglenes intézkedéssel a gyermekeket az apa gondozásába helyezte, az anya kapcsolattartási jogát szabályozta. A panaszos sérelmezte, hogy Szeged Megyei Jogú Város Gyámhivatalától (gyámhivatal) kérte a kapcsolattartás végrehajtását, de segítséget nem kapott.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joga sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
Az ügy teljes körű feltárása érdekében a gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem.

Az érintett alkotmányos jogok
– A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog "A Magyar Köztárság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1)]
– A gyermek védelemhez és gondoskodáshoz való joga „A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.” [Alkotmány 67. § (1)]

Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.) 

A megállapított tényállás
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból megállapítottam, hogy a Szegedi Városi Bíróság 11.P. 20.052./2007/11. számú, 2007. június 12-én kelt végzésével az anyai kapcsolattartást ideiglenes intézkedéssel szabályozta. Az előzetesen végrehajtható intézkedés szerint az anya 2007. június 15-én kezdődően minden páros héten pénteken 18 órától vasárnap 18 óráig jogosult  gyermekeivel kapcsolatot tartani. A bíróság az elmaradt kapcsolattartások pótlásáról, továbbá a gyermekek elhelyezéséről nem döntött. A panaszos az intézkedést megfellebbezte.
A panaszos június 22-én jelezte a gyámhivatalnál, hogy a június 15-én esedékes kapcsolattartást az apa meghiúsította, végrehajtást kért. A hatóság az eljárás megindításáról az apát július 4-én értesítette, és július 16-ára idézte. Az apa, jogi képviselőjével július 11-én megjelent a gyámhivatalban és nyilatkozott arról, hogy a június 12-én megtartott tárgyaláson a bíróság a végzést nem hirdette ki, azt ő az ügyvédi irodától június 18-án vette át, így a június 15-én esedékes kapcsolattatásról nem volt tudomása. A fentiekről a hatóság tájékoztatást kért a bíróságtól. A bíróság szeptember 13-án kelt válasza az apa állítását igazolta. Az apa nyilatkozott arról is, hogy az anya kapcsolattartási jogát nem kívánja akadályozni.
Az anya július 25-én és augusztus 1-jén ismét jelezte a kapcsolattartás elmaradását, végrehajtást kért.
A gyámhivatal az apát augusztus 16-ára idézte.
Az anya augusztus 8-án és 13-án idézés nélkül megjelent a gyámhivatalban és elmondta, hogy június 15-étől kezdődően – tanúkkal igazolhatóan – egyszer sem tudott folyamatos kapcsolattartási jogával élni. Az apa meghiúsította a kéthetes nyári időszakos kapcsolattartást is. A panaszos tájékoztatta a hatóságot arról, hogy férjét testi sértés miatt feljelentette, a kapcsolattatások meghiúsítását minden alkalommal jelezte a rendőrségnek.
Az augusztus 16-án felvett jegyzőkönyvben az apa arról nyilatkozott, hogy a kapcsolattartásokat nem akadályozza, gyermekei félelemből nem mennek el az édesanyjukkal. Az apa a július 14-e és augusztus 12-e között elmaradt kapcsolattartásokat azzal indokolta, hogy vidéki munkavégzésre gyermekeit is magával vitte. Az apa indítványozta a gyermekek pszichológiai vizsgálatát.
A gyámhivatal az ügyben szeptember 5-én, 17-én és 19-én tanúmeghallgatásokat tartott, október 9-én ismét meghallgatta az apát, a rendőrségtől az ügyben készült jelentéseket bekérte.
A hatóság 59033-22/2007. számú, 2007. október 19-én kelt és november 16-án jogerőre emelkedett határozatával a panaszos június 15-17., július 13-15., és 27-29-e között esedékes kapcsolattartás végrehajtására vonatkozó kérelmét elutasította, egyúttal tájékoztatta arról, hogy a június 29 – július 1-je, augusztus 10-12., 13-26-a, továbbá a szeptember 7-9-e között esedékes elmaradt kapcsolattartásokról szakértői vizsgálatot követően fog dönteni.
A panaszos szeptember 20-án iktatott kérelmében ismét végrehajtást kért. A hatóság az 59033.21/2007. számú, október 25-én kelt végzésével a gyermekek vizsgálatára pszichológus szakértőt rendelt ki, eljárását a szakértői vélemény megérkezéséig felfüggesztette.
A szakértő november 15-én kelt, a gyámhivatalnál november 22-én iktatott levélben tájékoztatta a hatóságot arról, hogy a szakértői vizsgálatot egyéb elfoglaltsága miatt nem tudja elvégezni. A gyámhivatal november 27-én másik szakértőt rendelt ki. A szakvélemény 2007. december 18-án kelt, a gyámhivatal 2008. február 1-jén érkeztette. A szakértői vélemény – többek között rögzíti, hogy „A vizsgálat és az irattanulmányozás során nem merült fel adat arra nézve, hogy …. (az apa) nyíltan az anyjuk, … ellen nevelné a gyermekeket. A két szülő konfliktusában a gyermekek az apa mellé álltak. A vizsgálat során mind az alperes, mind a felperes intenzív befolyással vannak annak érdekében, hogy a gyermekek mellé álljanak. … A gyermekeknek a másik fél ellen való hangolása nyílt konfrontációk színterén úgy tűnik a felperes (a panaszos) stratégiája, míg az alperes (az apa) az információk saját értékszűrőn való közvetítésével való kapcsolatformálás technikáját alkalmazza…” A szakértő – tekintettel arra, hogy szakvéleményt a bíróság kirendelése alapján is végezte – az anyai kapcsolattartás helyszínéül a kapcsolattartási ügyeletet, továbbá mediátori eljárás igénybe vételét javasolta.
A gyámhivatal 17282/2008. számú, 2008. február 1-jén kelt határozatával a panaszos hivatkozott időszakra vonatkozó kapcsolattartás végrehajtására vonatkozó kérelmét – elsősorban a szakvéleményre alapozva – elutasította. A panaszos a határozatot megfellebbezte.
A Dél-Alföldi Regionális Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala (szociális és gyámhivatal) 02.440/2008. számú, 2008. április 10-én kelt határozatával az első fokon hozott döntést helybenhagyta. A panaszos 2008. április 10-én – elfogultságra hivatkozva – kérte a gyámhivatal kizárását. A szociális és gyámhivatal 02.440-2/2008. számú. 2008. május 26-án kelt végzésével a kérelmet elutasította. 
A bíróság 11.P. 20.052/2007/58. számú, 2008. február 18-án kelt ítéletével a panaszos és férje házasságát felbontotta, az anya folyamatos és időszakos kapcsolattartását szabályozta, rendelkezett az elmaradt kapcsolattartások pótlásáról, gyermektartásdíjról. Az ítélet gyermektartásdíjra vonatkozó rendelkezéseit a bíróság előzetesen végrehajthatóvá nyilvánította.
A panaszos a gyámhivatalnál 2008. május 22-én és június 11-én ismételten jelezte, hogy az apa továbbra sem biztosítja kapcsolattartási jogát, végrehajtást kért. A panaszos kérelméhez mellékelte a hivatkozott számú ítéletet.
A gyámhivatal a panaszos az ítélet jogerőre emelkedő végzés csatolására kérte, az apát az eljárás megindításáról értesítette, június 16-ára idézte.
A panaszos válaszlevelében tájékoztatta a gyámhivatalt arról, hogy az ítélet nem emelkedett jogerőre, végrehajtást az ideiglenes intézkedésben foglaltak szerint kért.
Az apa 2008. június 20-án megjelent a gyámhivatalnál, nyilatkozata szerint a kapcsolattartásokra felkészíti a gyermekeit, de fiai saját akaratukból nem mennek el édesanyjukkal. „2008. május 3. napján 10.00 órakor az anya megjelent. Én a gyermekeket előkészítettem a kötelező láthatásra. Felöltöztettem őket, oda állítottam a gyerekeket a kapu elé. A gyerekek a következőket mondták az anyjuk szeme elé: „Mama te nemrég bűncselekményt követtél el édesapánk ellen. Mi láttuk, hiszen szemtanúk voltunk. Éppen ezért sem most, sem a közeljövőben nem kívánunk és nem is fogunk elmenni veled. Az anyjuk erre azt kérdezte, hogy „Édesapátok tiltja, hogy eljöjjetek velem. Erre a gyerekek: „Nem, nem édesapánk rendszeresen győzköd bennünket, hogy rendszeresen el kellene menni édesanyátokkal a kijelölt időpontokban… 2008. június 14. napján, szombaton jött az anya. A gyermekek mutattak neki egy papírt. „Több mint egy millió forinttal tartozol nekünk, Mama. Miért nem adod meg ezt a pénzt? El fognak árverezni”. Az apa jelezte, hogy a panaszost könnyű testi sértés miatt feljelentette, továbbá azt is, hogy június 23-a és július 31-e között vidéki munkavégzés miatt gyermekivel együtt távol lesz, az anyát erről tájékoztatja.
A panaszost a gyámhivatal július 2-án hallgatta meg. A panaszos elmondta, hogy az elmúlt egy évben gyermekeivel csak néhány szót tudott beszélni, ismételten végrehajtást kért. 
Július 14-én a panaszos ismét jelezte, hogy a kapcsolattartás meghiúsulását, a végrehajtás mellett a szülők és a gyermekek független – más megyében működő – pszichológiai vizsgálatát kérte.
A gyámhivatal 17282-16/2008. számú, 2008. július 22-én kelt végzésével elrendelte a végrehajtást, továbbá a szülők és a gyermekek vizsgálatára felkérte a Szegedi Kistérség Többcélú Társulása Humán Szolgáltató Központ Gyermekjóléti Központ pszichológusát. 
Az eljárás jelentésem írásba foglalásakor folyamatban volt.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgált esetben megállapítható, hogy a panaszos 2007 júniusától nem tud a bíróság által szabályozott kapcsolattartási jogával élni, végrehajtási kérelméről első ízben a kérelem beérkezését követő mintegy négy hónapot követően született döntés, a végrehajtás elrendelésére pedig vizsgálatom alatt került sor.
A Ket. rendelkezése szerint a hatóságnak az érdemi határozatot az eljárás megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII. 15.) számú határozata alapján a közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. 
A Gyermekjogi Egyezmény deklarálja a gyermek jogát a különélő szülőjével való közvetlen és személyes érintkezéshez. A családjogi törvény a különélő szülőt nem csupán jogosítja, de kötelezi is a gyermekével való kapcsolattartásra. A gyermeket gondozó szülőt pedig kötelezi a zavartalan kapcsolattartás biztosítására. A Legfelsőbb Bíróság elvi éllel mutatott rá, (17. számú Irányelv a gyermek elhelyezésével kapcsolatos szempontokról) hogy a házasság felbontásával nem szűnik meg a szülők közös felelőssége a gyermek sorsáért. A házasság felbontása ennélfogva nem járhat azzal a következménnyel, hogy szüleinek egyikét a gyermek elveszítse. Mind a szülőnek, mind a gyermeknek törekednie kell a szülő-gyermeki kapcsolat fenntartására, mert a gyermek érdekében az áll, ha továbbra is maga mellett tudja mindkét szülőjét. A gyermeknek az egyik szülőnél történt elhelyezése nem érinti a másik szülőnek azt a jogát és kötelességét, hogy a gyermeket rendszeresen látogassa, szeretetét kinyilvánítsa, a gyermekével való meghitt viszonyt fenntartsa.
Álláspontom szerint a kapcsolattartásra való felkészítés a gondozó szülő részéről nem csupán a gyermek fizikai, hanem érzelmi felkészítését is jelenti a különélő szülővel való találkozásra. A vizsgált esetben, az életvitelszerűen gyermekeivel élő apát – különös tekintettel a gyermekek életkorára – fokozott felelősség terheli a tekintetben, hogy a vele élő gyermekek ne idegenedjenek el az anyától. A gondozó szülő a gyermekeket nem nevelő szülővel való kapcsolata, a róla alkotott kimondott, vagy kimondatlan véleménye mindenképpen befolyásolja a gyermekeket. Előzőekre figyelemmel a jelenleg 6 és 10 éves, édesanyjukkal huzamosabb ideje nem találkozó gyermekek „önálló, befolyásolás mentes akaratnyilvánítása” erősen vitatható.
Ugyancsak aggályos, hogy az elmúlt egy évben a panaszos lehetőséget sem kapott a gyermekeivel való találkozásra. 
A gyermeknek az a joga, hogy az állam részéről a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemben és gondoskodásban részesüljön (Alkotmány 67. § (1) bekezdés) az állam alkotmányos kötelességét alapozza meg a gyermek fejlődésének védelmére. (21/1996. (V.17. ) AB határozat) A Gyer. vonatkozó rendelkezése szerint a gyermek fejlődését veszélyezteti, ha a kapcsolattartásra jogosult vagy a kapcsolattartásra kötelezett a kapcsolattartást rendező egyezségben, illetve a kapcsolattartás engedélyezése tárgyában hozott határozatban foglaltaknak önhibájából ismételten nem, vagy nem megfelelően tesz eleget, és ezáltal nem biztosítja a zavartalan kapcsolattartást. Ha a gyámhivatal megállapítja az önhiba fennállását, a végrehajtás iránti kérelem beérkezésétől számított 30 napon belül végzéssel rendeli el a végrehajtást. A mulasztó felet felhívja, hogy a végzés kézhezvételét követően esedékes kapcsolattartásnak – a kapcsolattartás engedélyezése tárgyában hozott határozat szerinti időpontban és módon – tegyen eleget, illetve hagyjon fel a gyermeknek a másik fél ellen történő nevelésével, továbbá figyelmezteti ezen kötelezettség önhibából történő nem teljesítésének jogkövetkezményeire, továbbá kötelezi a kapcsolattartás meghiúsítása folytán keletkezett igazolt költségek viselésére. Amennyiben a kapcsolattartásra jogosult vagy a kapcsolattartásra kötelezett a végzésben foglalt kötelezettségének ezt követően sem tesz eleget, a gyámhivatal eljárási bírságot szabhat ki, ezen túlmenően – kérelemre – a gyermekjóléti központ kapcsolatügyelete, illetve a gyermekjóléti szolgálat közreműködését vagy a védelembe vétel elrendelését, illetve gyermekvédelmi közvetítői (mediációs) eljárás igénybevételét kezdeményezheti.
A vizsgált dokumentumok alapján megállapítható, hogy a bíróság az anyai kapcsolattartást szabályozó, 11.P. 20.052./2007/11. számú, 2007. június 12-én kelt végzését az apa június 18-án vette át, így a június 15-17-e között esedékes kapcsolattartás végrehajtására vonatkozó kérelem elutasítása jogszerű volt. Álláspontom szerint ezt követően a kapcsolattartás meghiúsításában a gondozó szülő önhibája valószínűsíthető, következésképpen a végrehajtás elrendelése az eljárás 2007 júliusában esedékes kapcsolattartások tekintetében indokolt volt.
Mindezekre figyelemmel a gyámhivatal végrehajtás elrendelésére vonatkozó késedelmes döntése, elhúzódó eljárása visszásságot okozott a jogbiztonsághoz való alapjogból levezethető tisztességes eljáráshoz való jog tekintetében, továbbá az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében deklarált, a gyermeket az állam és a társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez fűződő joggal összefüggésben.

Intézkedések
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján Szeged Megyei Jogú Város Gyámhivatal vezetőjénél – annak garanciális jelentőségére tekintettel – kezdeményezem, hogy
– a jövőben és a folyamatban lévő ügyben fordítsanak fokozott figyelmet a Ket. 33. § (1) bekezdésében előírt ügyintézési határidő betartására.
– a folyamatban lévő végrehajtási eljárásban a gyermekek legjobb érdekének figyelembe vételével hozzanak döntést.

Budapest, 2008. augusztus 28.

Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Az alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

1991. évi LXIV. törvény a Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről (Gyermekjogi Egyezmény)
9. cikk 3. Az Egyezményben részes államok tiszteletben tartják a mindkét szülőjétől vagy ezek egyikétől külön élő gyermeknek azt a jogát, hogy személyes kapcsolatot és közvetlen érintkezést tarthasson fenn mindkét szülőjével, kivéve, ha ez a gyermek mindenek felett álló érdekeivel ellenkezik.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
92. § (1) A gyermeknek joga, hogy különélő szülőjével személyes és közvetlen kapcsolatot tartson fenn. A gyermekétől különélő szülő joga és kötelessége, hogy gyermekével kapcsolatot tartson fenn, vele rendszeresen érintkezzen (a kapcsolattartás joga). A gyermeket nevelő szülő vagy más személy köteles a zavartalan kapcsolattartást biztosítani.
(6) A kapcsolattartásra vonatkozó bírósági határozat végrehajtásáról a gyámhatóság gondoskodik.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.)
29. § (1) A hatósági eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára, más hatóság kezdeményezésére, külön jogszabályban meghatározott panaszra (a továbbiakban együtt: kérelem) vagy hivatalból indul meg.
(3) Ha törvény vagy kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, az eljárás megindításáról a) a hivatalból indult eljárásban az ismert ügyfelet az eljárás megindításától, b) a kérelemre indult eljárásban az ismert ellenérdekű, illetve érintett ügyfelet a kérelem beérkezésétől
számított öt napon belül értesíteni kell.
30. § A hatóság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül, nyolc napon belül végzéssel elutasítja, ha…b) a hatóságnak nincs hatásköre vagy nem illetékes, és a kérelem áttételének nincs helye, továbbá ha a kérelem áttételéhez szükséges adatok a kérelemből hiányoznak, és azok hivatalból sem állapíthatóak meg..
32. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el, továbbá ha a döntéshez külföldi hatóság vagy más szerv álláspontját is be kell szerezni, a hatóság az eljárást felfüggeszti. Amennyiben a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre őt megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a hatóság az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(6) Olyan ügyfajtákban, amelyekben a szakvélemény elkészítése hosszabb időt vesz igénybe jogszabály lehetővé teheti, hogy az eljáró hatóság a szakértő kirendelésekor, illetve a szakvélemény kérésekor az eljárást a szakvélemény megérkezéséig felfüggessze.
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) Kiskorú ügyfél esetében, továbbá ha életveszéllyel vagy súlyos kárral fenyegető helyzet elhárítása indokolja, vagy ha a közbiztonság érdekében egyébként szükséges, az érdemi határozatot soron kívül kell meghozni.
(3) Az ügyintézési határidőbe nem számít be:…e) az eljárás felfüggesztésének időtartama,
(5) Az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezése napján, illetve az eljárás hivatalból történő megindításának napján kezdődik. Ezt a szabályt kell alkalmazni azokban az esetekben is, amikor a magyar hatóság eljárásának megindításához szükséges kérelmet nem magyar hatóságnál lehet benyújtani.
(6) A felügyeleti szerv eljárása esetén az ügyintézési határidő az iratoknak a felügyeleti szervhez érkezésekor kezdődik. A hatóság a felügyeleti szervnek erre irányuló felhívásától számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni.
98. § (1) Az ügyfél az elsőfokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezési jog nincs meghatározott jogcímhez kötve, fellebbezni bármely okból lehet, amelyre tekintettel az érintett a döntést sérelmesnek tartja.
140. § (1) Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére vagy meghatározott magatartásra (a továbbiakban együtt: meghatározott cselekmény) irányul, a teljesítés elmaradása esetén a végrehajtást foganatosító szerva) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, b) feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze vagy mással elvégeztesse, c) a jogosult kérelmére a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti, d) ha a teljesítés elmaradása a kötelezettnek felróható, a kötelezettel szemben eljárási bírságot szabhat ki, e) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt.
(2) A végrehajtást foganatosító szerv az (1) bekezdés a) és b) pontja esetében a kötelezettet a teljesítéssel előreláthatóan felmerülő költség előlegezésére kötelezi, vagy ha ez nem vezet eredményre, a költséget megelőlegezi.

149/1997. (IX. 10.) Korm. Rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.) 
33. § (1) A kapcsolattartás engedélyezése tárgyában hozott határozat végrehajtása iránti eljárás megindításának
a) a kapcsolattartás pótlására, ennek hiányában a kapcsolattartásra - a kapcsolattartás engedélyezése tárgyában hozott határozatban - előírt határidő elteltétől, illetve
b) a (2) bekezdés szerinti veszélyeztető magatartás tudomásra jutásától számított 30 napon belül van helye.
(2) A gyermek fejlődését veszélyezteti, ha a kapcsolattartásra jogosult vagy a kapcsolattartásra kötelezett a kapcsolattartást rendező egyezségben, illetve a kapcsolattartás engedélyezése tárgyában hozott határozatban foglaltaknak önhibájából ismételten nem, vagy nem megfelelően tesz eleget, és ezáltal nem biztosítja a zavartalan kapcsolattartást.
(3) Ha a kapcsolattartásra jogosult vagy a kapcsolattartásra kötelezett a kapcsolattartás végrehajtása iránti kérelmét visszavonja, ugyanannak az elmaradt kapcsolattartásnak a végrehajtására nem indíthat újabb eljárást.
(4) Ha a gyámhivatal az (1)-(2) bekezdésben foglaltak vizsgálata során megállapítja az önhiba fennállását, a végrehajtás iránti kérelem beérkezésétől számított 30 napon belül végzéssel elrendeli a végrehajtást. A végrehajtást elrendelő végzésben a mulasztó felet
a) felhívja, hogy a végzés kézhezvételét követően esedékes kapcsolattartásnak a kapcsolattartás engedélyezése tárgyában hozott határozat szerinti időpontban és módon tegyen eleget, illetve hagyjon fel a gyermeknek a másik fél ellen történő nevelésével,
b) figyelmezteti az a) pont szerinti kötelezettség önhibából történő nem teljesítésének jogkövetkezményeire,
c) kötelezi a kapcsolattartás meghiúsítása folytán keletkezett igazolt költségek viselésére.
(5) Ha a kapcsolattartásra jogosult vagy a kapcsolattartásra kötelezett a (4) bekezdés szerinti végrehajtást elrendelő végzésben foglalt kötelezettségének nem tesz eleget, a Ket. 140. § (1) bekezdésében foglaltakon túl a gyámhivatal kérelemre, a kérelem beérkezésétől számított 30 napon belül végzéssel
a) a gyermekjóléti központ kapcsolatügyeletének, illetve a gyermekjóléti szolgálatnak a közreműködését vagy a védelembe vétel elrendelését kezdeményezheti, ha a kapcsolattartás gyakorlása konfliktusokkal jár, folyamatosan akadályokba ütközik, illetve a felek között kommunikációs zavarok állnak fenn,
b) a gyermekvédelmi közvetítői (mediációs) eljárás igénybevételét kezdeményezheti azzal, hogy amennyiben a felek bejelentik a gyermekvédelmi közvetítői eljárás igénybevételére vonatkozó szándékukat, a 30/A. § (2) bekezdése alapján felfüggeszti a végrehajtási eljárást.
(6) Az (5) bekezdésben foglalt intézkedések meghozatalára a (4) bekezdés szerinti végrehajtást elrendelő végzés jogerőre emelkedésétől számított 1 éven belül van lehetőség.
(7) Ha a kapcsolattartásra kötelezett a gyermeket bizonyíthatóan folyamatosan a kapcsolattartásra jogosult ellen neveli és a kapcsolattartás engedélyezése tárgyában hozott határozatnak a (4)-(5) bekezdés szerinti végrehajtási intézkedések ellenére sem tesz eleget, a gyámhivatal
a) a gyermek elhelyezésének megváltoztatása iránt pert indíthat, feltéve, hogy az elhelyezés megváltoztatása a kiskorú gyermek érdekében áll,
b) feljelentést tesz a Gyszr. 8. §-a (2) bekezdésének a) pontja alapján a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 195. §-ának (4) bekezdése szerinti kiskorú veszélyeztetése miatt.
(8) A költségviselésről és az eljárási bírságról külön végzésben kell rendelkezni, amely ellen fellebbezésnek van helye. A végrehajtási eljárásban hozott más végzés ellen fellebbezésnek nincs helye, az ellen a Ket. szabályai szerint végrehajtási kifogás terjeszthető elő.