Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2743/2008. számú ügyben

Előadó: dr. Bene Beáta
Az eljárás megindulása
A panaszos Csömör jegyzőjének eljárását sérelmezve fordult hozzám. Beadványában előadta, hogy elfogadhatatlannak tartja a háza közvetlen közelében működő vendéglátó egység működése miatt benyújtott kérelmeinek hatóság által való intézését, mert a jegyző az ügyben nem hoz döntést. Ismertette azt is, hogy a hatóság elhúzódó eljárása miatt annak felettes szervéhez fordult, amely felszólította a mulasztó hatóságot döntésének haladéktalan meghozatalára. A jegyző a döntését azonban ezt követően sem hozta meg.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiság elvéből levezethető jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
Az ügy alapos feltárása érdekében megkerestem Csömör jegyzőjét tájékoztatását kérve eljárásáról, majd a Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetőjét vizsgálat lefolytatására kértem.

A megállapított tényállás
A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján megállapítottam, hogy a panaszos 2003 óta folyamatosan sérelmezi a környezetében működő vendéglátó egység nyitva tartását, tekintettel annak zajos működésére. A közigazgatási hivatal 2005-ben jogerős döntést hozott, amelyben megsemmisítette a jegyző nyitva tartás korlátozását elrendelő határozatát.
A panaszos 2006 áprilisában az elviselhetetlen hangerejű zene és a vendégek érkezésével és távozásával kapcsolatos zaj miatt kérelemmel fordult a jegyzőhöz az üzlet nyitva tartásának korlátozása miatt. A panaszos több társával közösen 2006 novemberében a képviselő-testülethez is fordult kérve a helyi rendelet megalkotását az üzletek nyitva tartásáról és kérték az utca forgalmának az átszervezését is. A fentiek miatt a jegyző az ügyfelet 2007. április 22-én kelt levelében tájékoztatta, hogy a képviselő-testület nyilvános ülésen fogja tárgyalni a helyi zajvédelmi rendeletet, amelyen a panaszos részt vehet. Később 2007. május 3-án kelt levelében pedig eljutatta a panaszosnak az elfogadott zajvédelmi rendeletet, az alábbi szövegezéssel: „bízom benne, hogy a rendeletben foglaltak választ adnak kérdéseire.”
Időközben az ügyfél – a polgármesteri hivatalnál 2007. március 28-án rögzített jegyzőkönyv tartalmának tanúsága szerint – korábbi kérelmét megismételte. Ezt követően a hatóság érdemi döntésének hiánya miatt 2007 októberében a közigazgatási hivatalhoz fordult sérelmezve a jegyző elhúzódó eljárását, majd e kérelmét kiegészítette novemberben. A közigazgatási Hivatal Hatósági Főosztálya 2008. január 11-én kelt levelében megállapította, hogy a jegyző az ügyfél kérelmében nem hozott döntést, ezért a lefolytatott eljárás eredményéről a jegyző haladéktalan tájékoztatását kérte a döntés egyidejű megküldésével.
Ezt követően Csömör jegyzője folytatta eljárást több alkalommal tartott helyszíni szemlét, majd 2008 júniusában a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007. (X. 29.) kormányrendelet 34. §-ára hivatkozva az iratokat megküldte Gödöllő város jegyzőjének, amely szerv az eljárása az üzemeltető személyében bekövetkezett változásra tekintettel még mindig folyamatban van.
A közigazgatási hivatalnak a két jegyző eljárásával kapcsolatos álláspontja: „az érintett hatóságok az ügyfél panaszával kapcsolatban 2003 szeptembere óta folyamatosan eljárnak, különböző intézkedéseket tesznek (helyszíni szemle, határozatok). Hivatalunk megállapította Csömör jegyzőjének mulasztását, ugyanakkor a fent hivatkozott korm. rendeletre tekintettel az ügy átkerült Gödöllő Város Jegyzőjéhez. Az új üzemeltetővel szembeni eljárás 2008. szeptember 6-a óta tart.”

A vizsgált alkotmányos jogok 
– A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.” (Alkotmány 2. § (1). bek.)
– Jogorvoslathoz való jog:”A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.” (Alkotmány 57. § (5) bek.)

Az alkalmazott jogszabályok és egyéb rendelkezések
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.)
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.)
A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (Kt.)
A környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007. (X. 29.) Korm. rendelet (korm.r.)
A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V. 12.) minisztertanácsi rendelet (MT. r.)

A vizsgálat megállapításai
I. A hatáskör tekintetében
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa számára feladat- és hatáskört, valamint az ennek ellátásához szükséges vizsgálati jogosultságokat az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) határozza meg. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Tekintettel arra, hogy az ügyben sérelmezett szerv a jegyző, aki Obtv. 29. § (1) bekezdésének a/ pontja értelmében közigazgatási feladatot ellátó szerv, ezért eljárásának vizsgálata az ombudsmani hatáskörbe tartozik, továbbá a panaszos a rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslat lehetőséget is kimerítette, mert az elhúzódó eljárás miatt a felettes szerv eljárását kezdeményezte.

II. A sérelmezett eljárás tekintetében
1./ A jegyző és a közigazgatási hivatal 2003 és 2006 közötti eljárása
Az Obtv. 17. § (4) bekezdése értelmében „Ha az ügyben jogerős közigazgatási határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.”
A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján megállapítottam, hogy az ügyben a közigazgatási hivatal jogerős döntést hozott 2005-ben, ezért a panasznak 2006 előtti eljárásra vonatkozó részében vizsgálatában hatásköröm hiányát állapítom meg.
2./ A jegyző eljárási kötelezettsége és a mulasztás szankciói
„A hatóság a hatáskörébe tartozó ügyben illetékességi területén köteles eljárni …”[Ket. 20. § (1)] vagyis e rendelkezés értelmében a hatóságot eljárási kötelezettség terheli. 
Az érdemi határozatot a kérelem hatósághoz való beérkezésének napjától számított 30 napon belül kell meghozni. (Ket. 33. § (1).) Ebbe azonban a törvényben meghatározott eljárási cselekményekhez elvégzéséhez szükséges idő intervallumok nem számítanak bele, pl. az eljárás felfüggesztése, a tényállás tisztázáshoz szükséges adatok közlésére, nyilatkozattételre irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő időtartam, szakhatóság eljárásának időtartama, stb. 
Jogellenességről akkor beszélhetünk, ha a Ket. 33. §(7) bekezdése alapján nem került sor a határidő meghosszabbítására, s a jogszabályban megállapított ügyintézési határidő anélkül telt le, hogy a kérelem tárgyában döntést hoztak volna. A jogellenesség megállapításának nem előfeltétele a személyes vétkesség fennállása, a jogellenesség akkor is fennáll, ha sem az ügyintézőjét, sem a vezetőjét nem terheli kötelezettségszegés. (A közigazgatási jog nagy kézikönyve, szerkesztette: Kilényi Géza Budapest 2008.)
Ha az elsőfokú hatóság eljárási kötelezettségének nem tesz eleget akkor az szankciót von maga után. A mulasztás okát a felügyeleti szerv a Ket. 20. § (2) bekezdésében foglaltak szerint megvizsgálja és amennyiben a hatóság mulasztását állapítja, meg határidő kitűzésével a mulasztást megvalósító hatóságot 3 napon belül az eljárás lefolytatására utasítja. 
A közigazgatási hivatal az ügyfél kérelmének vizsgálata során az alábbi megállapítást tette: „az elsőfokú hatóság nem hozott döntést a kérelem tárgyában…”, ezért „kérem, hogy a lefolytatott eljárás eredményéről hatóságunkat haladéktalanul, a döntés egy példányának megküldésével tájékoztatni szíveskedjék!” Ezt követően Csömör jegyzője eljárását tovább folytatta 2008 júniusáig érdemi döntés meghozatala nélkül.
A Ket. a felügyeleti szervnek előírja a mulasztó szervvel szemben a határidő kitűzését, ugyanakkor a felügyeleti szerv részére a Ket. 20. § (8) bekezdése alapján ellenőrzési kötelezettséget is megállapít, amelynek keretében ellenőrzi, hogy a hatóság a mulasztást követően határidőben eleget tett-e eljárási kötelezettségének. Ha a felügyeleti szerv által megállapított újabb határidő eredménytelenül telt el, a felügyeleti szerv az eljárásra haladéktalanul – a (4) és (5) bekezdésben foglalt kivétellel – a mulasztóval azonos hatáskörű másik hatóságot jelöl ki, egyidejűleg a mulasztó hatóság vezetője ellen fegyelmi eljárást kezdeményez. A kezdeményezés alapján a fegyelmi eljárás megindítása kötelező. A kijelölt hatóság az ügyben irányadó ügyintézési határidőn belül köteles érdemi határozatot hozni. (Ket. 20. § (3) bek.)
A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján megállapítottam, hogy a jegyző eljárása jelentősen elhúzódott, az ügyben Csömör jegyzője döntést nem hozott.
Álláspontom szerint a felügyeleti szerv a fenti jogszabályoknak több szempontból sem nem tett eleget, részben nem határozott meg – napokban megállapított – határidőt, továbbá elmulasztotta ellenőrzési kötelezettségét és ennek következtében a döntés meghozatala érdekében szükséges intézkedéseket sem tette meg.
3./ A zajvédelmi hatósági hatáskör gyakorlására jogosult szerv
Csömör jegyzője 2008. június 27-i levelével megküldte az ügyben keletkezett iratokat a gödöllői jegyzőnek a 2008. január 1-jén hatályba lépett a környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007. (X. 29.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésére hivatkozva, amely szerint a zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az elsőfokú hatósági jogkört a kistérségekről szóló külön jogszabályban meghatározott kistérség székhelye szerinti települési önkormányzat jegyzője gyakorolja az 1. sz. melléklet szerinti (56) vendéglátási tevékenység esetén. 
A fent hivatkozott jogszabály alkalmazásáról a Korm. rendelet 34. §-ának (1) bekezdése az alábbi rendelkezést tartalmazza: „Ez a rendelet 2008. január 1-jén lép hatályba, rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni.”
A tényállás alapján egyértelműen megállapítható, hogy az ügyfél kérelme alapján a hatóság 2006 óta nem hozott döntést, továbbá a felügyeleti szerv is a mulasztást elkövető elsőfokú hatóságot Csömör jegyzőjét szólította fel eljárásának folytatására 2008 januárjában.
Vizsgálatom során azonban az is megállapítást nyert, hogy Gödöllő jegyzője eljárásának kezdetét a 2008 februárjában tett ügyféli nyilatkozat dátumához köti a vendéglátó egység üzemeltetőjével folytatott levelezés szerint.
Álláspontom szerint azonban mivel az ügyben 2006 februárjában benyújtott kérelem óta nem született döntés, az eljárás a Korm. rendelet hatálybalépésének napját megelőzően indult, és azt 2008. január 1-jén már folyamatban lévőnek kell tekinteni, ezért az ügyben nem a Korm. rendelet szabályai szerinti hatóság (a kistérségi jegyző: Gödöllő Város Jegyzője) az eljárásra kötelezett, hanem a korábban hatályos MT. rendelet szabályai alapján a kérelem elbírálása a helyi jegyző hatáskörébe tartozik.
Hangsúlyozni szeretném, hogy a hatáskör hiányában hozott döntést a Ket. 121. § (1) b./ pontja alapján meg kell semmisíteni.
4./ A jegyző feladat és hatásköre 
A jegyző a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvényben meghatározott szabályok szerint vezeti a polgármesteri hivatalt, amelynek keretében különböző feladatokat és hatásköröket lát el. A vizsgált ügy szempontjából ennek két lényeges elemét kívánom kiemelni. 
Elsőként, hogy a jegyző vezetési feladatai között gondoskodik az önkormányzat működésével kapcsolatos feladatok ellátásáról. Ez többek között magába foglalja a jegyző azon tevékenységeit, amelyek az önkormányzati testületek működésének előkészítésével és a döntések végrehajtásának szervezésével kapcsolatosak, vagyis pl. a képviselő-testület hatáskörébe tartozó jogalkotói hatáskör gyakorlása érdekében részt vesz az egyes rendelet-tervezetek előkészítésében, kihirdeti a megalkotott rendeleteket.
A jegyző vezetői feladatai között hangsúlyosan jelenik meg a hatósági ügyekben való döntés. Ekkor a jegyző saját jogkörben gyakorolja a számára törvényben, kormányrendeletben megállapított közigazgatási hatásköröket. Ilyen esetekben a jegyző önállóan hozza meg döntését, gyakorolja a kiadmányozási jogkört.
E két különböző hatáskörének gyakorlása során a jegyző nem teheti meg, hogy az ügyfél hatósági ügyben benyújtott kérelmére válaszolva a képviselő-testület működésével kapcsolatos tájékoztatást nyújt, ez nem válthatja ki a hatósági ügyben az egyedi döntés meghozatalának a szükségességét. 
A fentiek miatt nem fogadható el Csömör jegyzőjének arra való hivatkozása, hogy a rendelet megküldésével eleget tett a panaszos hatósági ügyben benyújtott kérelme elbírálásának.

III. Alapvető jogok tekintetében
A jogbiztonság, mint alapvető jog fogalmának értelmezésénél az Alkotmánybíróság döntéseiben megfogalmazott elveket vettem figyelembe
Az Alkotmánybíróság több határozatában elvi éllel szögezte le, hogy a jogállam legfontosabb eleme a jogbiztonság [75/1995. (XII. 21.) AB hat., 9/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 65.]. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy nemcsak a jog egésze, de annak egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság alkotmányos követelménye szempontjából az eljárásjogi garanciák. Csakis formalizált eljárási szabályok megkövetelésével és betartásával működhetnek alkotmányosan a jogintézmények. Az alanyi jogok és kötelezettségek érvényesítésére szolgáló eljárási garanciák tehát a jogbiztonság alkotmányos elvéből következnek. Megfelelő eljárási garanciák nélkül működő eljárásban a jogbiztonság szenved sérelmet. 
A határidők a jogilag szabályozott eljárások olyan elemei, amelyek általában az eljárások, ezen belül különösen egyes eljárási cselekmények lefolytatása, illetőleg bizonyos jogosultságok gyakorlása vagy kötelezettségek teljesítése ésszerű időn belül való befejezését írják elő; megakadályozzák az eljárások parttalanná válását, ugyanakkor biztosítják – többek között – az alapjogok gyakorlásának lehetőségét. (23/2005. (VI. 17.) AB határozat)
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatban, a jogbiztonság elengedhetetlen követelményének minősítette, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. A döntés szerint az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. A közigazgatási eljárás nem nélkülözheti a kötelező ügyintézési határidőket. Az ügyfél ugyanis nem építkezhet, nem vállalkozhat, kereskedelmi tevékenységet nem végezhet, gépjárművet nem vezethet hatósági engedély nélkül. A kérelmező kénytelen tehát – beadványa jogszerű elbírálása érdekében – a hatósághoz fordulni. Az Alkotmánybíróság mindezek alapján hivatalból eljárva mulasztásban megnyilvánuló alkotmánysértést állapított meg azért, mert az általános és a különös államigazgatási eljárási törvényekben egyébként tételesen előírt ügyintézési határidők – a közigazgatási szerv mulasztásából eredő – be nem tartása ellen a jogszabályok nem nyújtottak hatékony jogvédelmi eszközt az ügyfél számára. 
Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a jogorvoslathoz való jog tényleges érvényesüléséhez a „jogorvoslás” lehetősége is szükséges, vagyis az, hogy a jogorvoslat fogalmilag és szubsztanciálisan tartalmazza a jogsérelem orvosolhatóságát (23/1998. (VI. 9.) AB határozat, 49/1998. (XI. 27.) AB határozat, 19/1999. (VI. 25.) AB határozat). 
Mindebből következően megállapítom, hogy Csömör jegyzője az eljárása elhúzódásával, a Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal az ellenőrzési kötelezettségének elmulasztásával, Gödöllő jegyzője pedig a hatásköre hiányában történt eljárásával a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljárással, valamint a jogorvoslathoz fűződő joggal összefüggő visszásságot okozott.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem a Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetőjénél, hogy a Ket. 20. § (3) és (8) bekezdéseiben meghatározott hatáskörében eljárva ellenőrzési kötelezettségének eleget téve jelölje ki az ügyben hatáskörrel rendelkező hatóságot, és Csömör Jegyzőjével szemben kezdeményezzen fegyelmi eljárást.
Továbbá felhívom a hivatal vezetőjének a figyelmét, hogy a jövőben kiemelt figyelmet fordítson a Ket. 20. §. (8) bekezdésében meghatározott ellenőrzési kötelezettségére vonatkozó szabály betartására.

Budapest, 2008. október 31
Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: Alkalmazott jogszabályok
A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény
20. § (1) A hatóság a hatáskörébe tartozó ügyben illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének a rá irányadó ügyintézési határidőn belül nem tesz eleget, a felügyeleti szerv - kérelemre vagy hivatalból - soron kívül, de legkésőbb a tudomásszerzéstől számított öt napon belül kivizsgálja a mulasztás okát.
(2) A hatóság mulasztása esetén a felügyeleti szerv újabb - az ügyfajtára irányadó ügyintézési határidő és a döntés-előkészítés fokának figyelembevételével megállapított - határidő kitűzésével a mulasztó hatóságot három napon belül az eljárás lefolytatására utasítja.
(3) Ha a felügyeleti szerv által megállapított újabb határidő eredménytelenül telt el, a felügyeleti szerv az eljárásra haladéktalanul - a (4) és (5) bekezdésben foglalt kivétellel - a mulasztóval azonos hatáskörű másik hatóságot jelöl ki, egyidejűleg a mulasztó hatóság vezetője ellen fegyelmi eljárást kezdeményez. A kezdeményezés alapján a fegyelmi eljárás megindítása kötelező. A kijelölt hatóság az ügyben irányadó ügyintézési határidőn belül köteles érdemi határozatot hozni.
(4) Hatósági igazolvánnyal vagy hatósági bizonyítvánnyal (adatigazolással), hatósági nyilvántartás-vezetéssel, illetve hatósági ellenőrzéssel kapcsolatos hatósági ügyben az ismételten mulasztó hatósággal szemben a felügyeleti szerv a (3) bekezdésben foglaltak szerint jár el azzal az eltéréssel, hogy az ügy nem vonható el, és az eljárásra más hatóság nem jelölhető ki. A hatóság legkésőbb tizenöt napon belül köteles eleget tenni elmulasztott kötelezettségének.
(5) Ha a képviselő-testület, a főpolgármester, a polgármester, a közgyűlés elnöke, a bizottság, a részönkormányzat testülete, a társulás (a továbbiakban együtt: önkormányzati hatóság) önkormányzati hatósági ügyben határozathozatali kötelezettségét elmulasztotta, az ügyfél kérelmére vagy hivatalból a közigazgatási hivatal felhívja a mulasztó tisztségviselőt vagy testületet, hogy soron kívül, illetve a testület legközelebbi ülésén, de legkésőbb harminc napon belül határozzon. A döntésre jogosult a döntés várható időpontjáról a közigazgatási hivatal felhívásától számított öt napon belül értesíti az ügyfelet.
(6) Az (5) bekezdés alapján az önkormányzati hatósághoz intézett felhívás eredménytelensége esetén az ügyfél vagy a közigazgatási hivatal, továbbá ha az adott ügyben nincs felügyeleti szerv, vagy a felügyeleti szerv az intézkedési, eljárási kötelezettségének nem tesz eleget, az ügyfél kérelmére a megyei, illetve a fővárosi bíróság mint közigazgatási ügyekben eljáró bíróság (a továbbiakban: közigazgatási ügyekben eljáró bíróság) kötelezi a hatóságot az eljárás lefolytatására.
(7) Az (1)-(3) bekezdésben foglaltakat a szakhatósági eljárásra és a fellebbezési eljárásra is alkalmazni kell. E rendelkezések akkor is irányadók, ha - a határozat megsemmisítése vagy hatályon kívül helyezése folytán - a hatóság az ügyintézési határidőn belül nem tesz eleget az új eljárás lefolytatására irányuló kötelezettségének.
(8) A felügyeleti szerv a (2) bekezdés szerinti intézkedésről, valamint az eljáró hatóság (3) bekezdés szerint történő kijelöléséről az ügyfelet három napon belül értesíti, továbbá ellenőrzi, hogy a hatóság a mulasztást követően, illetve a kijelölt hatóság határidőn belül eleget tesz-e eljárási kötelezettségének.
33. § (1) Az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig törvény vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) Kiskorú ügyfél esetében, továbbá ha életveszéllyel vagy súlyos kárral fenyegető helyzet elhárítása indokolja, vagy ha a közbiztonság érdekében egyébként szükséges, az érdemi határozatot soron kívül kell meghozni.
(3) Az ügyintézési határidőbe nem számít be:
a) a hatásköri vagy illetékességi vita egyeztetésének, illetve az eljáró hatóság kijelölésének időtartama,
b) a nemzetközi jogsegélyeljárás időtartama, ideértve a magyar külképviseleti hatóságtól kért jogsegély időtartamát is,
c) a hiánypótlásra, illetve a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő,
d) a szakhatóság eljárásának időtartama,
e) az eljárás felfüggesztésének időtartama,
f) a 70. § (1) bekezdésében szabályozott eljárás időtartama,
g) elektronikus ügyintézés esetén a 163. § szerinti üzemzavar időtartama,
h) a kérelem, a határozat és egyéb irat hiteles fordításához szükséges idő.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
36. § (1) A képviselő-testület - pályázat alapján - a jogszabályban megállapított képesítési követelményeknek megfelelő jegyzőt nevez ki. A képviselő-testület a jegyző, a főjegyző javaslatára - a jegyzőre vonatkozó szabályok szerint - községben kinevezhet, más önkormányzatnál kinevez aljegyzőt a jegyző helyettesítésére, a jegyző által meghatározott feladatok ellátására. A kinevezés határozatlan időre szól.
(2) A jegyző vezeti a képviselő-testület hivatalát. A jegyző
a) gondoskodik az önkormányzat működésével kapcsolatos feladatok ellátásáról;
b) a hatáskörébe tartozó ügyekben szabályozza a kiadmányozás rendjét; gyakorolja a munkáltatói jogokat a képviselő-testület hivatalának köztisztviselői tekintetében. A kinevezéshez, vezetői megbízáshoz, felmentéshez, a vezetői megbízás visszavonásához, jutalmazáshoz - a polgármester által meghatározott körben - a polgármester egyetértése szükséges.
c) döntésre előkészíti a polgármester hatáskörébe tartozó államigazgatási ügyeket;
d) dönt azokban a hatósági ügyekben, amelyeket a polgármester ad át;
e) tanácskozási joggal vesz részt a képviselő-testület, a képviselő-testület bizottságának ülésén;
f) dönt a hatáskörébe utalt ügyekben.
(3) A jegyző köteles jelezni a képviselő-testületnek, a bizottságnak és a polgármesternek, ha a döntésüknél jogszabálysértést észlel.

A környezeti zaj és rezgés elleni védelem egyes szabályairól szóló 284/2007. (X. 29.) kormányrendelet
h) szabadidős zaj- vagy rezgésforrás: környezeti zajt, rezgést előidéző kulturális, szórakoztató, vendéglátó vagy sportlétesítmény, és az előbbi célú tevékenység, valamint az előbbi célra használt berendezés, gép;
j) veszélyes mértékű környezeti zaj:
ja) olyan környezeti zaj, amely meghaladja a külön jogszabályban megállapított zajszennyezettség (a továbbiakban: zajterhelés), illetőleg zajkibocsátás megengedett határértékét,
jb) olyan szabadidős zajforrástól származó zaj, amelyre jellegéből adódóan határértéket megállapítani nem lehet, mert azonos körülmények között nem ismételhető és érzékszervi észleléssel megállapíthatóan a hatásterületen élő lakosság nyugalmát zavarja;
k) veszélyes mértékű környezeti rezgés: olyan környezeti rezgés, amely meghaladja a rezgés-szennyezettség (a továbbiakban: rezgésterhelés) megengedett határértékét;
q) védendő (védett) épület, helyiség:
qa) kórtermek és betegszobák,
qb) tantermek és előadótermek oktatási intézményekben, foglalkoztató termek és hálóhelyiségek bölcsődékben, óvodákban,
qc) lakószobák lakóépületekben,
qd) lakószobák szállodákban és szálló jellegű épületekben,
qe) étkezőkonyha, étkezőhelyiség lakóépületekben,
qf) szállodák, szálló jellegű épületek, közösségi lakóépületek közös helyiségei,
qg) éttermek, eszpresszók,
qh) kereskedelmi, vendéglátó épület eladóterei, illetve vendéglátó helyiségei, várótermek;
s) védendő homlokzat: zajtól védendő épületnek az a homlokzata, amely zajtól védendő helyiséget határol;
4. § (1) Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az elsőfokú hatósági jogkört - a (3)-(4) bekezdésekben foglalt kivételekkel - a kistérségekről szóló külön jogszabályban meghatározott kistérség székhelye szerinti települési önkormányzat jegyzője, a főváros esetében a kerületi önkormányzat jegyzője gyakorolja az alábbi esetekben:
a) az 1. számú melléklet szerinti tevékenységek; továbbá

1. számú melléklet a 284/2007. (X. 29.) Korm. rendelethez
A kistérség székhelye szerinti települési önkormányzat jegyzőjének hatáskörébe tartozó zaj- és rezgésvédelmi ügyek
56 vendéglátás

A kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény
6. § (1) Az üzlet nyitvatartási idejét a vásárlási szokások, a foglalkoztatottak és a lakókörnyezet érdekeinek figyelembevételével a kereskedő állapítja meg.
(5) A kereskedelmi hatóság bejelentés alapján vagy hivatalból - a lakók egészséges életkörülményeinek és pihenéshez való jogának biztosítása érdekében - a külön jogszabályban meghatározott veszélyes mértékű zaj esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja. A korlátozás keretében a kereskedelmi hatóság a jogsértő állapot megszüntetéséig kötelező éjszakai zárva tartási időszakot rendelhet el.

A zaj- és rezgésvédelemről szóló12/1983. (V. 12.) MT rendelet

2.§ 1/ a) veszélyes mértékű zaj: a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket;
b) veszélyes mértékű rezgés: a szilárd testek olyan mértékű és minőségű ismétlődő rugalmas alakváltozása, amely meghaladja a megengedett rezgésterhelési (rezgésimissziós), illetőleg rezgéskibocsátási (rezgésemissziós) határértéket.
25. § (1) Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az elsőfokú hatósági jogkört - a (2) bekezdésben foglalt kivételekkel - a települési önkormányzat jegyzője, a főváros esetében a kerületi önkormányzat jegyzője gyakorolja az alábbi esetekben:
a) a melléklet szerinti tevékenységek; továbbá
Melléklet a 12/1983. (V. 12.) MT rendelethez
A jegyző hatáskörébe tartozó zaj- és rezgésvédelmi ügyek
a) Az alábbi gazdasági tevékenységek (TEÁOR szerint)
- TEÁOR 55 szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás