Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2533/2008. számú ügyben

Előadó: dr. Zemplényi Adrienne
dr. Seres Péter
Az eljárás megindulása
A sztrájkhoz való jog, mint Alkotmányban biztosított alapjog érvényesülése, illetve a gyakorlatban való kimunkálása érdekében átfogó programot, a kérdés valamennyi releváns szempontját feltáró projektet indítottam. Hivatalból indult eljárásom során azt vizsgáltam, hogy a közszolgáltatók, illetve a közszolgáltatás megrendelői a sztrájk során hogyan tesznek eleget az állampolgárok, mint a szolgáltatás igénybe vevői felé fennálló tájékoztatási kötelezettségüknek. Az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.
Vizsgálatom során kiemelt figyelmet fordítottam arra, hogy a sztrájk során milyen módon biztosítják az állampolgárok számára a közérdekű adatok megismeréséhez, valamint a szabad mozgáshoz való jogot. A közszolgáltatók nagy száma miatt azonban nem volt lehetőségem arra, hogy valamennyi eljárást áttekintsem, ezért kizárólag azon – a közlekedés területén működő – közszolgáltatók eljárását vizsgáltam (MÁV, BKV), amelyeknél a közelmúlt nagy tömegeket érintő sztrájkjai lezajlottak.

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
A véleménynyilvánításhoz és a közérdekű adatok megismeréséhez való jog
61. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.
A szabad mozgáshoz való jog (A közlekedés szabadsága)
58. § (1) Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is.

Kapcsolódó jogszabályok
1992. évi LXIII. Tv. a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
2005. évi XC. törvény az elektronikus információszabadságról
1959. évi IV. törvény a polgári törvénykönyvről
1986. évi II. törvény a sajtóról
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
2005. évi CLXXXIII. törvény a vasúti közlekedésről

1. Hatásköri kérdések és a közszolgáltatások jellege
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának hatáskörét az Obtv. 16. § (1) bekezdése rögzíti: „Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság […], illetve közszolgáltatást végző szerv […] tevékenysége során a beadványt benyújtó személy alapvető jogaival összefüggésben visszásságot okozott, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.” Az Obtv. ugyan nem határozza meg a közszolgáltatást végző szerv fogalmát, az országgyűlési biztos következetes gyakorlata szerint azonban minden esetben közszolgáltatónak tekintendők a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szervek, különösen azok, amelyek esetében a kérelmezőnek nincs lehetősége annak megválasztására, hogy az általa igényelt szolgáltatás igénybevételére kivel szerződjön, tekintettel arra, hogy azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe. (Vö. az OBH 6501/2001. számú és az OBH 5649/2007. sz. ombudsmani jelentéssel)
A közszolgáltatásoknak több sajátossága közül két alapvető jellegzetesség indokolja azt, hogy azok igénybe vevői a hatóságok eljárásával szembeni alapjogvédelemmel azonos védelmet élvezzenek az ombudsmani eljárás során. Az egyik, hogy a közszolgáltatások alapvető, elemi és tömeges szükségleteket elégítenek ki, (Vö. Lőrincz Lajos: A közigazgatás alapintézményei. HVG-Orac, Budapest,) amelyek nélkülözése jelentős hátránnyal járna az egyén számára. A másik, hogy – a korábban említetteknek megfelelően – a közszolgáltató a szolgáltatás igénybe vevőivel szemben monopol- vagy kvázi-monopolhelyzetben van. Az igénybe vevőnek ezért a legtöbb esetben egyáltalán nincs, olykor pedig csak korlátozottan áll fenn a lehetősége arra, hogy ne lépjen a közszolgáltatóval szerződéses kapcsolatra, illetve helyette alternatív szolgáltatót válasszon. A közszolgáltatást nyújtó szerv által megállapított általános szerződési feltételek, üzletszabályzatok, egyéb – sokszor jogszabályi vagy jogszabályon alapuló – előírások (így például az, hogy egyes közszolgáltatásokat az egyén köteles igénybe venni), továbbá a szerv tevékenységének számos más jellegzetessége pedig jelentős mértékben analóg a hatósági működéssel.
A közszolgáltatások ellátása során a szolgáltatás nyújtója és igénybe vevője között alapvetően szerződéses kapcsolat, polgári jogi jogviszony áll fenn, amelyre főszabályként a Ptk. rendelkezései az irányadók, a jogviszony tartalmát a Ptk. szabályainak megfelelően az állam központi szervei által alkotott jogszabályok meghatározhatják. A közszolgáltatások előbb említett sajátos jellege miatt azonban több olyan érdek merül fel, amelyek a versenyszférához képest jelentősebb állami beavatkozást tesznek szükségessé. Ez a beavatkozás a közszolgáltatási jogviszony egyes tartalmi elemeinek meghatározásában nyilvánulhat meg. (Vö. 324/B/1991. AB határozat)
A BKV Zrt. közszolgáltatási tevékenysége a Polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.), a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXVIII. törvény (Vtv.), a közúti személyszállítási szerződésekről szóló 20/1981 (VI. 19.) MT rendelet (Kszr.), valamint a vasúti személyszállítási szerződésekről szóló 10/1997. (I. 28.) Korm. rendelet (Vszr.) rendelkezésein alapul. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) 8. § (1) bekezdése pedig a helyi közszolgáltatások körében a települési önkormányzat feladatául határozza meg többek között a helyi tömegközlekedés biztosítását. Mindezek alapján a Budapesti Közlekedési Zrt.-t közszolgáltatást végző szervnek tekintem. (Vö. OBH-3078/2008 sz. ombudsmani jelentéssel)
A MÁV-START Zrt. közszolgáltatási tevékenysége alapvetően a vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény (Vtv.) rendelkezésein alapul. A 2. § (2) bekezdés 18. alapján, vasúti közszolgáltatásnak minősül a vasúti társaságnak az állammal (települési önkormányzattal) kötött közszolgáltatási szerződése alapján, külön jogszabályban meghatározott hatósági ár ellenében végzett, a közszolgáltatási menetrendben előírt személyszállítási tevékenység. Az országgyűlési biztos Obtv. 16. § (1) bekezdése által konstituált hatásköre tehát kiterjed a vasúti személyszállítási tevékenységet ellátó szervekre is.
A Vtv. rendelkezései szerint a vasúti személyszállító a tevékenységét az állammal kötött közszolgáltatási szerződés keretében látja el, erre pedig egyértelműen irányadó a közjogi szerződéseknél érvényesülő alapelv, amely szerint a szerződő felek egyik elsődleges kötelezettsége a közérdek szem előtt tartása és védelme.
A közszolgáltatások sajátosságai, valamint a jogszabályi előírások alapján összegzésként megállapítható, hogy a személyszállítási közszolgáltatást ellátó szervek kötelezettsége az, hogy a közszolgáltatást igénybe vevőket a megfelelő, de legalább az elégséges mértékű szolgáltatással ellássák, illetve sztrájk esetén a szolgáltatás részleges vagy teljes elmaradásáról megfelelő formában és a tudomásra jutástól számítva a lehető leggyorsabban tájékoztassák.

A vizsgálat megállapításai
I. A közszolgáltatónak és a közszolgáltatás megrendelőjének sztrájkkal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségével összefüggő általános megállapítások
Vizsgálatom során annak megállapítása érdekében, hogy az állampolgárok hol és milyen formában kaphatnak felvilágosítást a lehetséges sztrájkról, annak időtartamáról, illetve a sztrájk esetén biztosítandó elégséges szolgáltatásról, tájékoztatást kértem az érintett közszolgáltatók – a Magyar Államvasutak Zrt. , illetve a Budapesti Közlekedési Vállalat Zrt. – vezetőitől, illetve a közszolgáltatás megrendelőitől, a közlekedési, hírközlési és energiaügyi minisztertől és Budapest Főváros főpolgármesterétől.
Megkeresésemre adott válaszában a BKV Zrt. vezérigazgatója arról tájékoztatott, hogy sztrájkbejelentés esetén sajtótájékoztatón, illetve sajtóközlemények kiadása alapján, az írott és elektronikus sajtón, illetve a www.bkv.hu internetes honlapon keresztül tájékoztatják a közszolgáltatást igénybe venni szándékozókat. A tömegkommunikációs eszközök használatán túlmenően, a forgalmasabb csomópontokban, megállóhelyeken történő szóbeli tájékoztatással is ellátják az utastájékoztatási feladatokat. Tekintettel arra, hogy esetükben a tulajdonos és a közszolgáltatás megrendelője, Budapest Főváros Önkormányzata, a sztrájkfenyegetettségről haladéktalanul értesítik a főpolgármester-helyetteseket is, akik – adott esetben – részt vesznek a sztrájkot megelőző egyeztető tárgyalásokon.
Budapest Főváros Főpolgármestere azonban, mint a BKV Zrt. által nyújtott közszolgáltatást megrendelő Fővárosi Önkormányzat vezetője, azzal kapcsolatos kérdésemre, hogy „terheli-e a fővárost sztrájk esetén tájékoztatási kötelezettség” a következő választ adta: „A Sztrájktörvény (1989. évi VII. törvény) jelenleg csak a munkáltatókra, a munkavállalókra (és velük összefüggésben a szakszervezetekre) valamint a jogorvoslat kapcsán a bíróságokra vonatkozóan tartalmaz előírásokat. Az említett közfeladatokat ellátó közszolgáltató szervezetek a Sztrájktörvény alapján munkáltatónak minősíthetők, a közszolgáltatókat alapító, fenntartó vagy megbízó önkormányzatok azonban véleményünk szerint nem, vagyis a jelenlegi törvényi előírások szerint a közszolgáltatási körben tartandó sztrájk esetén csak a munkáltató közintézmény, cég, stb. járhat el az Sztv-ben szabályozott esetekben és módon, ideértve az „elégséges szolgáltatás” mértékének és feltételeinek meghatározásáról folyó egyeztetéseket is. A helyi önkormányzatok jelenleg – törvényi előírás hiányában – konkrét intézkedések megtételére nem jogosultak és nem is kötelesek.”
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyeznem, hogy nem értek egyet a Főpolgármester ezen álláspontjával. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. §-a szerint az önkormányzat feladata, hogy a helyi tömegközlekedést biztosítsa. Ez a kötelezettség az elégséges szolgáltatás erejéig, sztrájk esetén is terheli. Amennyiben a sztrájkkal érintett felek nem tudtak megállapodni abban, hogy milyen mértékű elégséges szolgáltatást nyújtsanak, úgy az önkormányzatnak, mint a közszolgáltatás biztosításáért felelős szervnek, mindent meg kell tennie annak érdekében, hogy a szolgáltatás igénybe vevőit megfelelően tájékoztassa a szolgáltatás elmaradásáról, illetve azokról az intézkedésekről, amelyeket annak érdekében tett, hogy a kiesett szolgáltatást – az elégséges szolgáltatás mértékéig – pótolja. Meg kell vizsgálnia azokat a lehetőségeket is, amelyekkel elősegítheti az állampolgárok számára a szabad mozgáshoz való jog érvényesülését (például a közlekedés megkönnyítése érdekében egyes útszakaszok időszakosan bicikli úttá minősítésével, egyirányúsításával, a gyalogosforgalom megkönnyítésével, stb.), és létre kell hoznia olyan fórumot, amelyről az állampolgárok egyszerűen és gyorsan tájékozódhatnak a rendelkezésükre álló közlekedési lehetőségekről. Az önkormányzat tájékoztatási kötelezettsége egyébként a sztrájk ideje alatt minden esetben, az elégséges szolgáltatás biztosítása esetén is fennáll.
A megkeresett másik nagy közszolgáltató vezetője, a MÁV Zrt. vezérigazgatója arról tájékoztatott, hogy – tekintettel arra, hogy a személyszállítási közszolgáltatás ellátását a MÁV-START Zrt. végzi – az utasok irányába nyújtandó tájékoztatási kötelezettséget a MÁV-START Zrt. üzletszabályzata tartalmazza. Az Üzletszabályzat 8. §-a szerint: „A vasúttársaság köteles az utasokat jogaikról, kötelezettségeikről, különösen az esetleges forgalmi zavarokról tájékoztatni. A vasúttársaság a közlekedő vonatok érkezési, indulási és tartózkodási idejéről, továbbá a vonat kimaradásáról és késéséről a kiszolgáló személyzet, illetőleg az állomási tájékoztatási rendszer útján folyamatos tájékoztatást nyújt.” Ennek részletszabályait a szervezet belső utasításban szabályozza.
Ezen közszolgáltatás megrendelőjétől, a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztertől mindezidáig megkeresésemre válasz nem érkezett.
A beérkezett válaszok alapján, a sztrájk esetén nyújtandó tájékoztatási kötelezettséggel kapcsolatban a következő megállapításokat kívánom tenni.
A megkeresett szervek közül, annak alátámasztására, hogy milyen törvényi kötelezettség alapján tesz eleget a szolgáltatás igénybe vevői felé fennálló tájékoztatási kötelezettségének, egyedül a BKV Zrt. hivatkozott konkrét jogszabályi előírásra. A Társaság a tájékoztatási kötelezettségét részben a Ptk. 205. § (3) bekezdésében meghatározott együttműködési kötelezettségre, részben az 1986. évi II. törvényben (Sajtótörvény) meghatározott tájékoztatási és felvilágosítási kötelezettségre, illetve az időközben, 2008. május 7-én elfogadott Intézkedési Terv 2/2 pontja alapján elkészített BKV Zrt. Általános Társasági Kommunikációs Stratégia egyes pontjaira alapozta.
A hivatkozott jogszabályi rendelkezésekkel kapcsolatos álláspontom a következő:
A Ptk. 205. § (3) bekezdése a szerződések megkötésénél való együttműködésről szól és a felek számára a szerződés megkötéséhez szükséges lényeges információkkal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségét írja elő. („A felek a szerződés megkötésénél együttműködni kötelesek, és figyelemmel kell lenniük egymás jogos érdekeire. A szerződéskötést megelőzően is tájékoztatniuk kell egymást a megkötendő szerződést érintő minden lényeges körülményről.”) Ennek megfelelően a sztrájkfenyegetettség, illetve a konkrét sztrájk időtartama alatt, a jegy- és bérletvásárlással szerződni kívánó utas felvilágosításának lehet e jogszabályhely az alapja. A jegy- vagy bérletvásárlás után kialakult sztrájkhelyzetről azonban a BKV Zrt., a Ptk. 277. § (5) bekezdése alapján köteles tájékoztatni az utasokat. („A felek a szerződés teljesítését érintő minden lényeges körülményről kötelesek egymást tájékoztatni.”)
Ugyanakkor álláspontom szerint az utasok felé fennálló tájékoztatási kötelezettségnek a Ptk. csak hátteréül, mögöttes jogszabályaként szolgálhat.
A BKV által hivatkozott másik jogszabály a Sajtótörvény, amelynek 4. § (1) bekezdése szerint: „A hiteles, pontos és gyors tájékoztatást az állami szervek, a társadalmi szervezetek és az egyesületek a saját kezdeményezéseikkel, továbbá a szükséges felvilágosításoknak és adatoknak a sajtó rendelkezésére bocsátásával kötelesek elősegíteni. Meg kell tagadni a felvilágosítást, ha az a 3. § (1) bekezdésében foglalt tilalmakba ütközik, illetőleg ha az állami, szolgálati, üzemi (üzleti) vagy magántitkot sért, és a titoktartási kötelezettség alól az arra jogosult szerv vagy személy nem adott felmentést.”
A BKV Zrt. azonban nem felel meg a törvény 4. §-ban felsoroltak egyikének sem, hiszen nem állami szerv, nem társadalmi szervezet és nem egyesület, így a tájékoztatási kötelezettségét erre a jogszabályra szintén nem lehet alapítani.
A közlekedési közszolgáltatók sztrájk esetére szóló tájékoztatási kötelezettségének valódi, speciális jogszabályi alapját álláspontom szerint a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (Avtv.) 19. § (1) bekezdése adja.
A közlekedési közszolgáltatók állami vagy helyi önkormányzati feladatot látnak el, és mint ilyenek a feladatkörükbe tartozó ügyekben kötelesek elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását. Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot ellátó szerv tevékenységére vonatkozó ismeret ugyanis az Avtv. 2. § 4. pontja alapján közérdekű adatnak tekintendő.

II. Az Alkotmányos jogokkal összefüggő szempontok vizsgálata
a./ A véleménynyilvánításhoz és a közérdekű adatok megismeréséhez való jog
Az Alkotmány 61. § (1) alapján a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.
A töretlen alkotmánybírósági gyakorlat szerint: „A közérdekű adatok nyilvánossága és megismerhetősége az Alkotmányban biztosított, az alaptörvényből közvetlenül is fakadó alapvető jog.” (32/1992. (V.29.) AB határozat, ABH 1992. 183-184.) 
„Az Alkotmány 61.§ (1) bekezdése a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó jogot is alkotmányos alapjogként garantálja, amely a kommunikációs alapjogok jogegyütteséből az informáltsághoz való jogot, az információk megszerzésének szabadságát és az állami elismerését, továbbá biztosítását jelenti” (34/1994. (VI. 24.) AB határozat, ABH 1994. 185.)
A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény 2. §-a szerint: „E törvény alkalmazása során:
4. közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől;”
Mindezek alapján a sztrájkkal kapcsolatos minden releváns információ, tény (a sztrájk bejelentése, kezdete, időtartama, a sztrájk során nyújtandó szolgáltatás, annak mértéke, stb.) közérdekű adat, amelyet a közfeladatot ellátó szervnek haladéktalanul nyilvánosságra kell hoznia. A közérdekű adatok nyilvánossága, megismerhetősége ugyanis előkérdése és feltétele lehet több alapjog - így a szabad közlekedéshez való jog - gyakorolhatóságának is.
A közérdekű adatok megismerhetőségéhez való alapvető jog érvényesülése érdekében meghozott, az elektronikus információszabadságról szóló 2005. évi XC. törvény (Eitv.) alapján, a közfeladatot ellátó szervnek saját – vagy a felügyeletét, szakmai irányítását ellátó szerv – honlapján pontosan, naprakészen és folyamatosan tájékoztatnia kell az érdeklődőket a közszolgáltatás igénybe vételének lehetséges formáiról, illetve akadályairól.
A Ptk. 339. § (1) bekezdése szerint a polgári jogi kártérítési felelősség megállapításának alapvető feltétele a jogellenesség. 
Az azonnali tájékoztatás elmaradása az Avtv 19. §-ába és az Eitv. 6. §-ába ütközik, így a bizonyíthatóan emiatt bekövetkezett kárt, a károsult a károkozó jogellenes magatartására hivatkozva eredménnyel követelheti.
Ugyanakkor a polgári perek megindításának lehetősége nem feltétlenül elegendő kényszerítő körülmény az érintett közszolgáltatók számára ahhoz, hogy tájékoztatási kötelezettségüknek – tartalmát tekintve – ne csak maradéktalanul, hanem lehetőség szerint azonnal eleget is tegyenek. Ezért szükségesnek látszik olyan norma létrehozása, amely megfelelően szankcionálja a közszolgáltatás igénybevehetőségének csökkenéséről szóló adatok és ismeretek késedelmes nyilvánosságra hozatalát.

b./ A szabad mozgáshoz való jog (A közlekedés szabadsága)
Az Alkotmány 58. § (1) alapján mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén – törvényben meghatározott esetek kivételével – megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is.
Az Alkotmánybíróság 1993-as határozatában tovább pontosítja az alapjog tartalmát: „A szabad mozgáshoz való jog a helyváltoztatáshoz való jog szabadságát jelenti. A magyar Alkotmány a közlekedés szabadságát külön nem nevesíti, de a szabad mozgáshoz való jog magában foglalja a járművön vagy járművel és anélkül való helyváltoztatás, a közlekedés szabadságát is.” (60/1993.(XI.29.) AB határozat, ABH 1993. 509-510)
Az Alkotmány 58. §-ában biztosított szabad mozgáshoz való jog tehát a közlekedés szabadságát is jelenti. Az alkotmányos alapjogok érvényre juttatása a demokratikus berendezkedésű állam működésének alapja. A demokratikus rend fenntartása ugyanakkor feladatokat ró az államra, az önkormányzatokra, a hatóságokra és a közszolgáltatókra is.
A szabad közlekedéshez való jog gyakorolhatóságához elengedhetetlenül szükséges lehet a tömegközlekedési vállalatoknál tervezett sztrájkokról való teljes körű tájékoztatás. Ebből következően minden túlzás nélkül kijelenthető, hogy a két alapjog között adott esetben koherens kapcsolat állhat fenn.
Amennyiben a megfelelő tájékoztatás elmarad, a tömegközlekedésben résztvevő munkavállalók nem tudnak időben a sztrájkhelyzethez alkalmazkodni és ez munkaidő-kieséshez és egyéb károk bekövetkezéséhez vezethet.
A klasszikus jogok korlátozása tehát – az eszmei károkozáson felül – hosszabb-rövidebb távon negatívan befolyásolja az ország gazdasági teljesítményét is.
A fentiek alapján megállapítom, hogy a közérdekű adatokhoz való hozzáféréshez és a közlekedés szabadságához (szabad mozgáshoz) való alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okoz, ha a közszolgáltató, illetve a közszolgáltatás megrendelője a működését érintő, a közszolgáltatás igénybevehetőségét befolyásoló sztrájkkal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségének nem, vagy nem megfelelően tesz eleget.

Intézkedéseim
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében 
– az Obtv. 25. § alapján javaslom az igazságügyi és rendészeti miniszternek, hogy gondoskodjon olyan jogszabály megalkotásáról, vagy meglévő jogszabály olyan tartalmú módosításáról, amely szerint a közszolgáltatás megrendelője és a közszolgáltató közötti közszolgáltatási szerződések tartalmi elemét képezze a sztrájk esetére vonatkozó tájékoztatási kötelezettség biztosítása, illetve megfelelően szankcionálja, amennyiben a közszolgáltatók nem, vagy nem megfelelően tesznek eleget tájékoztatási kötelezettségüknek
– az Obtv. 21. § alapján kezdeményezem a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszternél, illetve Budapest Főváros főpolgármesterénél, mint a közszolgáltatás megrendelőinél, továbbá a Magyar Államvasutak Zrt., illetve a Budapesti Közlekedési Vállalat Zrt. vezérigazgatójánál, mint a közszolgáltatás biztosításáért felelős szervek vezetőinél, hogy a sztrájk esetére vonatkozó tájékoztatási kötelezettség, annak formája, valamint azok a jogi lehetőségek, amelyek a tájékoztatás elmaradása esetén a közszolgáltatás igénybe vevőit megilletik, legyen része a közlekedési közszolgáltatók üzletszabályzatának.

Budapest, 2008. december 11.
Dr. Szabó Máté sk.

Melléklet: A kapcsolódó jogszabályok
1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról
1. § (1) E törvény célja annak biztosítása, hogy - ha e törvényben meghatározott jogszabály kivételt nem tesz - személyes adatával mindenki maga rendelkezzen, és a közérdekű adatokat mindenki megismerhesse.
1/A. § (1) E törvény hatálya a Magyar Köztársaság területén folytatott minden olyan adatkezelésre és adatfeldolgozásra kiterjed, amely természetes személy adataira vonatkozik, valamint amely közérdekű adatot vagy közérdekből nyilvános adatot tartalmaz.
2. § E törvény alkalmazása során:
4. közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől;
5. közérdekből nyilvános adat: a közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli;
19. § (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy (a továbbiakban együtt: szerv) a feladatkörébe tartozó ügyekben – így különösen az állami és önkormányzati költségvetésre és annak végrehajtására, az állami és önkormányzati vagyon kezelésére, a közpénzek felhasználására és az erre kötött szerződésekre, a piaci szereplők, a magánszervezetek és –személyek részére különleges vagy kizárólagos jogok biztosítására vonatkozóan – köteles elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzéteszik, továbbá erre irányuló igény esetén a 20. § rendelkezései szerint hozzáférhetővé teszik a tevékenységükkel kapcsolatos legfontosabb – így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokukban lévő adatfajtákra és a működésükről szóló jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó – adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét jogszabály is megállapíthatja.
(3) Az (1) bekezdésben említetteknek lehetővé kell tenniük, hogy a kezelésükben lévő közérdekű adatot bárki megismerhesse, kivéve, ha az adatot törvény alapján az arra jogosult szerv állam- vagy szolgálati titokká nyilvánította, illetve ha az nemzetközi szerződésből eredő kötelezettség alapján minősített adat, továbbá, ha a közérdekű adatok nyilvánosságához való jogot – az adatfajták meghatározásával – törvény
a) honvédelmi;
b) nemzetbiztonsági;
c) bűnüldözési vagy bűnmegelőzési;
d) központi pénzügyi vagy devizapolitikai érdekből;
e) külügyi kapcsolatokra, nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra;
f) bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásra tekintettel
korlátozza.
(4) Ha törvény másként nem rendelkezik, közérdekből nyilvános adat az (1) bekezdésben meghatározott szervek feladat- és hatáskörében eljáró személy feladatkörével összefüggő személyes adata, továbbá egyéb, közfeladatot ellátó személy e feladatkörével összefüggő személyes adata. Ezen adatok megismerésére e törvénynek a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5) Ha törvény másként nem rendelkezik, közérdekből nyilvános adat a jogszabály vagy állami, illetőleg helyi önkormányzati szervvel kötött szerződés alapján kötelezően igénybe veendő vagy más módon ki nem elégíthető szolgáltatást nyújtó szervek vagy személyek kezelésében levő, e tevékenységükre vonatkozó, személyes adatnak nem minősülő adat.
20. § (8) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerveknek a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét rögzítő szabályzatot kell készíteniük.

2005. évi XC. törvény az elektronikus információszabadságról
Az Országgyűlés az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében biztosított jogállamiság, valamint a 61. § (1) bekezdésében biztosított közérdekű adatok megismerhetőségéhez és terjesztéséhez való alapvető jog érvényesülése érdekében a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) 19. §-ában foglaltakkal összhangban a következő törvényt alkotja:
1. § E törvény célja annak biztosítása, hogy a közvélemény pontos és gyors tájékoztatása érdekében a közérdekű adatok e törvényben meghatározott körét elektronikus úton bárki számára személyazonosítás és adatigénylési eljárás nélkül, folyamatosan és díjmentesen közzétegyék.
2. § (1) E törvény alkalmazásában
a) adatfelelős: az a közfeladatot ellátó szerv, amely az elektronikus úton kötelezően közzéteendő közérdekű adatot előállította, illetve amelynek a működése során ez az adat keletkezett;
b) adatközlő: az a közfeladatot ellátó szerv, amely - ha az adatfelelős nem maga teszi közzé az adatot - az adatfelelős által hozzá eljuttatott adatait honlapon közzéteszi;
c) közzététel: az e törvényben meghatározott adatoknak internetes honlapon, digitális formában, bárki számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, kinyomtatható és részleteiben is kimásolható módon, a betekintés, a letöltés, a nyomtatás, a kimásolás és a hálózati adatátvitel szempontjából is díjmentesen történő hozzáférhetővé tétele.
3. § (1) A 6. § szerinti közzétételi listákon meghatározott adatait saját honlapján - ha törvény másként nem rendelkezik – közzéteszi a./ a Köztársasági Elnök Hivatala, az Országgyűlés Hivatala, az Alkotmánybíróság Hivatala, az Országgyűlési Biztos Hivatala, az Állami Számvevőszék, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala, a Legfőbb Ügyészség, a Magyar Tudományos Akadémia, b./ a központi államigazgatási szerv a kormánybizottság kivételével, továbbá az országos kamara, valamint c./ a közigazgatási hivatal.
(2) Az (1) bekezdésben nem szereplő, jogszabályban meghatározott közfeladatot ellátó egyéb szervek a 6. § szerinti elektronikus közzétételi kötelezettségüknek választásuk szerint saját vagy társulásaik által közösen működtetett, illetve a felügyeletüket, szakmai irányításukat vagy működésükkel kapcsolatos koordinációt ellátó szervek által fenntartott, valamint az erre a célra létrehozott központi honlapon való közzététellel is eleget tehetnek.
(5) Az adatközlő gondoskodik a honlap adatok közzétételére alkalmas kialakításáról, a folyamatos üzemeltetésről, az esetleges üzemzavar elhárításáról és az adatok frissítéséről.
(7) A honlapon a közzétételi listákon meghatározott közérdekű adatokon kívül elektronikusan közzétehetőek más közérdekű és közérdekből nyilvános adatok is.
4. § (1) A közzétételre kötelezett adatfelelős szerv vezetője gondoskodik a 6. §-ban meghatározott közzétételi listákon szereplő adatok pontos, naprakész és folyamatos közzétételéről, az adatközlőnek való megküldéséről.
(2) A megküldött adatok közzétételéért, folyamatos hozzáférhetőségéért, hitelességéért és az adatok frissítéséért az adatközlő felel.
(3) Az adatfelelős és az adatközlő belső szabályzatban állapítja meg az (1)-(2) bekezdés szerinti kötelezettség teljesítésének részletes szabályait.
6. § (1) A 3. § (1)-(3) bekezdésében meghatározott szervek (a továbbiakban együtt: közfeladatot ellátó szervek) - tevékenységükhöz kapcsolódóan - az e törvény mellékletében meghatározott adatokat (általános közzétételi lista) közzéteszik.
(2) Jogszabály egyes ágazatokra, a közfeladatot ellátó szervtípusra vonatkozóan meghatározhat egyéb közzéteendő adatokat (különös közzétételi lista).
(3) A közfeladatot ellátó szerv vezetője - az adatvédelmi biztos véleményének kikérésével -, valamint jogszabály a közfeladatot ellátó szervre, azok irányítása, felügyelete alá tartozó szervekre vagy azok egy részére kiterjedő hatállyal további kötelezően közzéteendő adatkört határozhat meg (egyedi közzétételi lista).
II. Tevékenységre, működésre vonatkozó adatok
	Adat	Frissítés	Megőrzés	
1.	A közfeladatot ellátó szerv feladatát, hatáskörét és alaptevékenységét meghatározó, a szervre vonatkozó alapvető jogszabályok, állami irányítás egyéb jogi eszközei, valamint a szervezeti és működési szabályzat vagy ügyrend hatályos és teljes szövege	A változásokat követően azonnal	Az előző állapot 1 évig archívumban tartásával	
5.	A közfeladatot ellátó szerv által nyújtott vagy költségvetéséből finanszírozott közszolgáltatások megnevezése, tartalma, a közszolgáltatások igénybevételének rendje, a közszolgáltatásért fizetendő díj mértéke, az abból adott kedvezmények	A változásokat követően azonnal	Az előző állapot 1 évig archívumban tartásával	
6.	A közfeladatot ellátó szerv által fenntartott adatbázisok, illetve nyilvántartások jegyzéke, az adatvédelmi nyilvántartásba bejelentendő nyilvántartásoknak az Avtv. 28. §-a szerinti azonosító adatai; a közfeladatot ellátó szerv által - alaptevékenysége keretében - gyűjtött és feldolgozott adatok fajtái, a hozzáférés módja, a másolatkészítés költségei	A változásokat követően azonnal	Az előző állapot 1 évig archívumban tartásával	
13	A közérdekű adatok megismerésére irányuló igények intézésének rendje, az illetékes szervezeti egység neve, elérhetősége, s ahol kijelölésre kerül, az adatvédelmi felelős, vagy az információs jogokkal foglalkozó személy neve	Negyedévente	Az előző állapot törlendő	
17	A közfeladatot ellátó szerv kezelésében lévő közérdekű adatok felhasználására, hasznosítására vonatkozó általános szerződési feltételek	A változásokat követően azonnal	Az előző állapot 1 évig archívumban tartásával	
18	A közfeladatot ellátó szervre vonatkozó különös és egyedi közzétételi lista	A változásokat követően azonnal	Az előző állapot törlendő	

1986. évi II. törvény a sajtóról
A Magyar Köztársaság Alkotmánya biztosítja a sajtószabadságot. Mindenkinek joga van a sajtó útján közölni nézeteit, alkotásait, amennyiben azok nem sértik a Magyar Köztársaság alkotmányos rendjét.
Az Országgyűlés - ezen alapvető jogosultság maradéktalan érvényesülésének elősegítése érdekében - a következő törvényt alkotja:
2. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy tájékoztatást kapjon szűkebb környezetét, hazáját, a világot érintő kérdésekben. A sajtó feladata - a hírközlés más eszközeivel összhangban - a hiteles, pontos és gyors tájékoztatásról való gondoskodás.
(3) A sajtó segítse elő a társadalmi jelenségek közötti összefüggések megértését.
3. § (1) A sajtószabadság gyakorlása nem valósíthat meg bűncselekményt vagy bűncselekmény elkövetésére való felhívást, nem sértheti a közerkölcsöt, valamint nem járhat mások személyhez fűződő jogainak sérelmével.
4. § (1) A hiteles, pontos és gyors tájékoztatást az állami szervek, a társadalmi szervezetek és az egyesületek a saját kezdeményezéseikkel, továbbá a szükséges felvilágosításoknak és adatoknak a sajtó rendelkezésére bocsátásával kötelesek elősegíteni. Meg kell tagadni a felvilágosítást, ha az a 3. § (1) bekezdésében foglalt tilalmakba ütközik, illetőleg ha az állami, szolgálati, üzemi (üzleti) vagy magántitkot sért, és a titoktartási kötelezettség alól az arra jogosult szerv vagy személy nem adott felmentést.
(2) A sajtó részére felvilágosítást adó személy a valóságnak megfelelő felvilágosítást köteles adni.
(3) A felvilágosítást adó személyt a közérdekű bejelentést, illetőleg javaslatot tevő védelmére vonatkozó jogszabályokban meghatározott védelem illeti meg.
20. § E törvény alkalmazásában:
b) sajtótermék: az időszaki lap egyes lapszámai, a rádió- és a televízióműsor, a könyv, a röplap és az egyéb szöveges kiadvány - ide nem értve a bankjegyet és az értékpapírt -, a zeneművet, grafikát, rajzot vagy fotót tartalmazó kiadvány, a térkép, a nyilvános közlésre szánt műsoros filmszalag, videokazetta, videolemez, hangszalag és hanglemez, továbbá bármely más téjékoztatást vagy műsort tartalmazó, nyilvános közlésre szánt technikai eszköz;
e) tájékoztatás: tényeknek, eseményeknek, hivatalos közleményeknek, beszédeknek, valamint az ezekre vonatkozó véleményeknek, elemzéseknek és értékeléseknek sajtótermék útján történő nyilvános közlése;

1959. évi IV. törvény a polgári törvénykönyvről
205. § (1) A szerződés a felek akaratának kölcsönös és egybehangzó kifejezésével jön létre.
(2) A szerződés létrejöttéhez a feleknek a lényeges, valamint a bármelyikük által lényegesnek minősített kérdésekben való megállapodása szükséges. Nem kell a feleknek megállapodniuk olyan kérdésekben, amelyeket jogszabály rendez.
(3) A felek a szerződés megkötésénél együttműködni kötelesek, és figyelemmel kell lenniük egymás jogos érdekeire. A szerződéskötést megelőzően is tájékoztatniuk kell egymást a megkötendő szerződést érintő minden lényeges körülményről.
(4) Ha a szerződéskötési kötelezettség esetében a szerződési nyilatkozatok eltérnek egymástól, a felek kötelesek álláspontjaik egyeztetését megkísérelni.
277. § (4) A felek a szerződés teljesítésében együttműködésre kötelesek. A kötelezettnek a szerződés teljesítése érdekében úgy kell eljárnia, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a jogosultnak pedig ugyanilyen módon elő kell segítenie a teljesítést.
(5) A felek a szerződés teljesítését érintő minden lényeges körülményről kötelesek egymást tájékoztatni.